нирка

来自波蘭語 nerka。

nýrka (romanization)
ни́рки
ни́рки (nominative plural)
нирки́ (nominative plural)
ни́рок (genitive plural)
ниро́к (genitive plural)


мова

來自古東斯拉夫語 мълва (mŭlva)，來自原始斯拉夫語 *mъlva；與教會斯拉夫語 млъва (mlŭva, “說話”)、俄語 молва́ (molvá)、捷克語 mluva等同源。

móva (romanization)
мо́вы
мо́вы (nominative plural)
моў (genitive plural)
мо́ўны

белару́ская мо́ва


мова

來自早期мо́лва (mólva)和唇音化-olv- > -oŭv- > -ov-，繼承自古東斯拉夫語 мъ́лва (mŭ́lva)，來自原始斯拉夫語 *mъ̀lva，來自原始波羅的-斯拉夫語 *múlˀwāˀ，來自原始印歐語 *ml̥wH-eh₂，來自*mlewH-。


мова

來自烏克蘭語和白俄羅斯語 мо́ва (móva)。молва́ (molvá)的同源對似詞。

móva (romanization)
мо́вы
мо́вы (nominative plural)
мов (genitive plural)


мова

móva (romanization)
мо́ви
мо́ви (nominative plural)
мов (genitive plural)
мо́вний

Найбі́льше і найдоро́жче добро́ в ко́жного наро́ду — це його́ мо́ва.
Najbílʹše i najdoróžče dobró v kóžnoho naródu — ce johó móva.
每個國家最偉大和最有價值的東西 — 是它的語言。


аш

借自法語 âche、ache。

аш два о


tłuszcz

繼承自原始斯拉夫語 *tъlščь。


бавоўна

源自原始斯拉夫語 *bavьlna。與波蘭語 bawełna同源。

Be-бавоўна.ogg


байрак

bajrák (romanization)
байра́ку
байра́ки (nominative plural)
байра́ків (genitive plural)


американские горки

字面意思為“美國山/美國丘”。

amerikánskije górki (romanization)
америка́нских го́рок


бадан

badán (romanization)
бада́на
бада́ны (nominative plural)
бада́нов (genitive plural)

岩白菜屬（Bergenia）植物


барада

源自原始斯拉夫語 *borda，源自原始印歐語 *bʰardʰeh₂。

baradá (romanization)
барады́
баро́ды (nominative plural)
баро́д (genitive plural)
баро́дка (diminutive)


парашут

parašút (romanization)
парашу́та
парашу́ти (nominative plural)
парашу́тів (genitive plural)


пародія

paródija (romanization)
паро́дії
паро́дії (nominative plural)
паро́дій (genitive plural)
пароді́йний


парасолька

parasólʹka (romanization)
парасо́льки
парасо́льки (nominative plural)
парасо́льок (genitive plural)

Uk-парасолька.ogg


палац

来自波蘭語 pałac。

palác (romanization)
пала́цу
пала́ци (nominative plural)
пала́ців (genitive plural)


перевезення

perevézennja (romanization)
переве́зення
переве́зення (nominative plural)
переве́зень (genitive plural)

Uk-перевезення.ogg


пелюстка

peljústka (romanization)
пелю́стки
пелюстки́ (nominative plural)
пелюсто́к (genitive plural)

Uk-пелюстка.ogg


партнерство

Uk-партнерство.ogg

合夥關係，合作關係，夥伴關係


перебудова

perebudóva (romanization)
перебудо́ви
перебудо́ви (nominative plural)
перебудо́в (genitive plural)

Uk-перебудова.ogg


перець

pérecʹ (romanization)
пе́рцю
пе́рці (nominative plural)
пе́рців (genitive plural)
перце́вий
пе́рчик (diminutive)


пароплав

пар (par) + -о- (-o-) + пла́вати (plávaty)。

paropláv (romanization)
паропла́ва
паропла́ви (nominative plural)
паропла́вів (genitive plural)

Uk-пароплав.ogg


перга

来自原始斯拉夫語 *pьrga。


передозування

передозува́ти (peredozuváty) + -а́ння (-ánnja)

藥劑過量，用藥過量，吸毒過量


передбачення

передба́чити (peredbáčyty) + -ення (-ennja)

peredbáčennja (romanization)
передба́чення
передба́чення (nominative plural)
передба́чень (genitive plural)


перукарня

perukárnja (romanization)
перука́рні
перука́рні (nominative plural)
перука́рень (genitive plural)

Uk-перукарня.ogg


печера

pečéra (romanization)
пече́ри
пече́ри (nominative plural)
пече́р (genitive plural)
пече́рний


передісторія

peredistórija (romanization)
передісто́рії
передісто́рії (nominative plural)
передісто́рій (genitive plural)


перерва

перерва́ти (pererváty, “打斷”) 的動詞派生詞。對照俄語 переры́в (pererýv)、波蘭語 przerwa。

perérva (romanization)
пере́рви
пере́рви (nominative plural)
пере́рв (genitive plural)

Uk-перерва.ogg


переклад

peréklad (romanization)
пере́кладу
пере́клади (nominative plural)
пере́кладів (genitive plural)

Uk-переклад.ogg


песимізм

песимі́ст m

pesymíst, “悲觀主義者”


павутина

来自原始斯拉夫語 *paǫčina。

pavutýna (romanization)
павути́ни
павути́ни (nominative plural)
павути́н (genitive plural)


педагогіка

借自古希臘語 παιδᾰγωγῐκή (paidagōgikḗ)。对比俄語 педаго́гика (pedagógika)、波蘭語 pedagogika。


martxo

借自西班牙語 marzo。


urtarril

可能源自urte (“年”) + berri (“新的”) + -il (“月份”)，重複音略讀。


перевага

pereváha (romanization)
перева́ги
перева́ги (nominative plural)
перева́г (genitive plural)

Uk-перевага.ogg


пасіка

pásika (romanization)
па́сіки
па́сіки (nominative plural)
па́сік (genitive plural)
па́січний


баг

bag (romanization)
ба́га
ба́ги (nominative plural)
ба́гов (genitive plural)


пиріг

來自古東斯拉夫語 пирогъ (pirogŭ)，來自原始斯拉夫語 *pirogъ，可能來自原始斯拉夫語 *pirъ (“祭典”) + *-ogъ。與波蘭語 pieróg、俄語 пиро́г (piróg)、斯洛伐克語 piroh等同源。

pyríh (romanization)
пирога́
пироги́ (nominative plural)
пирогі́в (genitive plural)

在西烏克蘭的一些地區，這個詞被用來指一種餃子，是烏克蘭的國菜之一，與波蘭語 pierog類似。在烏克蘭其他地方則是一種烘焙甜點，與俄語 пирог (pirog)類似，餃子則被稱為варе́ники 複 (varényky)、單數 варе́ник (varényk)。然而，由於烏克蘭僑民多是來自西烏克蘭的這些特定地區，所以散居的烏克蘭人，特別是那些已經散居多代的人，使用這個詞在西烏克蘭地區的義項。參見pelmeni、пиріжки́。

м'ясни́й пирі́г


ми

借自意大利語 mi，來自拉丁語 mīra，是中世紀《聖約翰讚美詩》第三行的第一個單字，而唱名正是以此為基礎。

ми́ дие́з

ми́ бемо́ль


ми

借自希臘語 μι (mi)。


бега

быть в бега́х


poród

porodzić 的動詞派生詞。


Соединённые Штаты

Sojedinjónnyje Štáty (romanization)
Соединённых Шта́тов

Ru-Соединённые Штаты.ogg

美國（國家名，位於北美洲）


Соединённые Штаты Америки

Sojedinjónnyje Štáty Amériki (romanization)
Соединённых Шта́тов Аме́рики

Ru-Соединённые Штаты Америки.ogg

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

zh-Соединённые_Штаты_Америки-ru-name-Zdhj-lHM


szparag

借自意大利語 asparago，源自拉丁語 asparagus，源自古希臘語 ἀσπάραγος (aspáragos)。asparagus的同源對似詞。


błękit

借自中古高地德語 blankhīt。


блакить

借自波蘭語 błękit。

blakýtʹ (romanization)
блаки́ті
блаки́ти


кубик Рубика

kúbik Rúbika (romanization)
ку́бика Ру́бика
ку́бики Ру́бика (nominative plural)
ку́биков Ру́бика (genitive plural)


гандон

gandón (romanization)
гандо́на
гандо́ны (nominative plural)
гандо́нов (genitive plural)

гондо́н (gondón)的另一種寫法


гондон

кондо́м (kondóm)的變形，源自英語 condom。

gondón (romanization)
гондо́на
гондо́ны (nominative plural)
гондо́нов (genitive plural)


суспільство

源自суспі́льний (suspílʹnyj) + -ство (-stvo)。

suspílʹstvo (romanization)
суспі́льства
суспі́льства (nominative plural)
суспі́льств (genitive plural)

Uk-суспільство.ogg

Жити в суспільстві і бути вільним від суспільства не можна.
Žyty v suspilʹstvi i buty vilʹnym vid suspilʹstva ne možna.
人是不可能生活於社會中，又與社會脫離的。


определённый артикль

opredeljónnyj artíklʹ (romanization)
определённого арти́кля
определённые арти́кли (nominative plural)
определённых арти́клей (genitive plural)

zh-определённый_артикль-ru-noun-4PKBhs-u


неопределённый артикль

neopredeljónnyj artíklʹ (romanization)
неопределённого арти́кля
неопределённые арти́кли (nominative plural)
неопределённых арти́клей (genitive plural)

zh-неопределённый_артикль-ru-noun-wTYZ79nH


Сполучені Штати Америки

Spolúčeni Štáty Améryky (romanization)
Сполу́чених Шта́тів Аме́рики

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сполучені Штати Америки.wav

З'є́днані Держа́ви Аме́рики

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

Злу́чені Держа́ви Аме́рики

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

zh-Сполучені_Штати_Америки-uk-name-Zdhj-lHM


дубний

dúbnij (romanization)
ду́бния
ду́бнии (nominative plural)
ду́бниев (genitive plural)


грамадзянства

源自грамадзя́нін (hramadzjánin) + -ства (-stva)。

hramadzjánstva (romanization)
грамадзя́нства
грамадзя́нствы (nominative plural)
грамадзя́нстваў (genitive plural)

Be-грамадзянства.ogg


грамадства

hramádstva (romanization)
грама́дства
грама́дствы (nominative plural)
грама́дстваў (genitive plural)

Be-грамадства.ogg


біда

源自原始斯拉夫語 *běda。

bidá (romanization)
біди́
біди́ (nominative plural)
бід (genitive plural)

ма́мо, а я ж тоді́ не зна́ла де ж та біда́

媽媽，那時候我不知道哪裡出了問題。


американский футбол

amerikánskij futból (romanization)
америка́нского футбо́ла
америка́нские футбо́лы (nominative plural)
америка́нских футбо́лов (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-американский футбол.wav


вакно

vaknó (romanization)
вакна́
ва́кны (nominative plural)
ва́кнаў (genitive plural)

акно́ (aknó)的另一種寫法


вецер

源自原始斯拉夫語 *větrъ，源自原始印歐語 *h₂weh₁-。

vjécjer (romanization)
ве́тру
вятры́ (nominative plural)
вятро́ў (genitive plural)


Epir

伊庇魯斯（地區名，位於希臘）


валерьянка

valerʹjánka (romanization)
валерья́нки
валерья́нки (nominative plural)
валерья́нок (genitive plural)


zbiór

zbierać 的動詞派生詞。


ветряная оспа

vetrjanája óspa (romanization)
ветряно́й о́спы


веялка

來自ве́ять (véjatʹ) + -лка (-lka)。

véjalka (romanization)
ве́ялки
ве́ялки (nominative plural)
ве́ялок (genitive plural)


акно

源自原始斯拉夫語 *okъno。

aknó (romanization)
акна́
во́кны (nominative plural)
во́кнаў (genitive plural)
ако́н (genitive plural)
ако́нны
аке́нца (diminutive)


валерьяна

valerʹjána (romanization)
валерья́ны
валерья́ны (nominative plural)
валерья́н (genitive plural)
валерья́новый

одоле́нь

валериа́на (valeriána, “纈草”)的另一種寫法 （Valeriana）


ВИЧ

ви́рус иммунодефици́та челове́ка (vírus immunodeficíta čelovéka) 之首字母縮略詞。

HIV，人類免疫缺陷病毒


первое лицо

pérvoje licó (romanization)
пе́рвого лица́
пе́рвые ли́ца (nominative plural)
пе́рвых ли́ц (genitive plural)


третье лицо

trétʹje licó (romanization)
тре́тьего лица́
тре́тьи ли́ца (nominative plural)
тре́тьих ли́ц (genitive plural)


коперниций

kopernícij (romanization)
коперни́ция
коперни́ции (nominative plural)
коперни́циев (genitive plural)


bezlik

源自bez- + lik (“數量”)，源自原始斯拉夫語 *likъ。


Комитет государственной безопасности

Komitét gosudárstvennoj bezopásnosti (romanization)

КГБ

zh-Комитет_государственной_безопасности-ru-name-ouAFFXpr


вахта

váxta (romanization)
ва́хты
ва́хты (nominative plural)
вахт (genitive plural)
ва́хтенный
ва́хтовый


вахта

váxta (romanization)
ва́хты
ва́хты (nominative plural)
вахт (genitive plural)


бус

bus (romanization)
бу́са
бу́сы (nominative plural)
бу́сов (genitive plural)


бус

bus (romanization)
бу́са
бу́сы (nominative plural)
бу́сов (genitive plural)
бу́сик (diminutive)

Живы́м в бу́се оста́лся то́лько оди́н пассажи́р.

公共汽車上只有一名乘客倖存。

2018 August 10, Денис ГЛУХОВ, “В Ниге́рии столкну́лись авто́бус и погру́зчик, поги́бли 13 челове́к”, 出自 КП в Украине:


паляниця

繼承自古盧森尼亞語 палени́ца (paleníca)。可分析為пали́ти (palýty, “燃燒”) + -е- (-e-) + -ниця (-nycja)。
與白俄羅斯語 паляні́ца (paljaníca)方言、烏克蘭語 палени́ца (palenýca)和古俄語 палени́ца (paleníca)、пеляни́ца (peljaníca)、пелени́ца (peleníca)同源。

paljanýcja (romanization)
паляни́ці
паляни́ці (nominative plural)
паляни́ць (genitive plural)

Uk-паляниця.ogg

在2022年俄烏戰爭中，此字詞用於測試烏克蘭裡搞破壞的間諜當中的暗語。來自俄羅斯的人很難發音正確，第一次通常會唸成類似[pəlʲɪˈnʲitsə]的發音，重音的 /i/ 是很顯而易見的錯誤。

一種烏克蘭式以壁爐烘烤的麵包。


иммунодефицит

immunodeficít (romanization)
иммунодефици́та
иммунодефици́ты (nominative plural)
иммунодефици́тов (genitive plural)


классная доска

klássnaja doská (romanization)
кла́ссной доски́
кла́ссные до́ски (nominative plural)
кла́ссных досо́к (genitive plural)


второе лицо

vtoróje licó (romanization)
второ́го лица́
вторы́е ли́ца (nominative plural)
вторы́х ли́ц (genitive plural)

組織或政府最高權力擁有者的助理


верительная грамота

verítelʹnaja grámota (romanization)
вери́тельной гра́моты
вери́тельные гра́моты (nominative plural)
вери́тельных гра́мот (genitive plural)


вогонь

源自古東斯拉夫語 огнь (ognĭ)。

vohónʹ (romanization)
вогню́
вогні́ (nominative plural)
вогні́в (genitive plural)

眼中閃出的光芒 （作為情緒狀態的反映）

Очі йому горять упертим вогнем ― Oči jomu horjatʹ upertym vohnem ― 他的眼中，火焰正肆意燃燒。

1957, Іван Микитенко, II, 58:


вогонь

源自古東斯拉夫語 огнь (ognĭ)。


скрупулёзность

скрупулёзный (skrupuljóznyj) + -ость (-ostʹ)

skrupuljóznostʹ (romanization)
скрупулёзности
скрупулёзности (nominative plural)
скрупулёзностей (genitive plural)


вока

源自原始斯拉夫語 *oko，源自原始印歐語 *h₃ekʷ-。

vóka (romanization)
во́ка
во́чы (nominative plural)
вачэ́й (genitive plural)


добросовестность

добросо́вестный (dobrosóvestnyj) + -ость (-ostʹ)

dobrosóvestnostʹ (romanization)
добросо́вестности
добросо́вестности (nominative plural)
добросо́вестностей (genitive plural)


високосный год

visokósnyj gód (romanization)
високо́сного го́да
високо́сные го́ды (nominative plural)
високо́сных годо́в (genitive plural)


миопия

miopíja (romanization)
миопи́и
миопи́и (nominative plural)
миопи́й (genitive plural)


восень

源自原始斯拉夫語 *(j)esenь。與俄語 о́сень (ósenʹ)同源。

vósjenʹ (romanization)
во́сені
во́сені (nominative plural)
во́сеней (genitive plural)


влас

借自教會斯拉夫語 власъ (vlasŭ)，源自原始斯拉夫語 *vȏlsъ。對比繼承自東斯拉夫語支的во́лос (vólos)。

vlas (romanization)
вла́са
власы́ (nominative plural)
власо́в (genitive plural)

И бы́стрый хо́лод вдохнове́нья власы́ подъе́млет на челе́.

(亞歷山大·普希金，《葉甫蓋尼·奧涅金》)

I býstryj xólod vdoxnovénʹja vlasý podʺjémlet na čelé.


восклицательный знак

vosklicátelʹnyj znák (romanization)
восклица́тельного зна́ка
восклица́тельные зна́ки (nominative plural)
восклица́тельных зна́ков (genitive plural)

zh-восклицательный_знак-ru-noun-2CBVcBVi


smrad

源自原始斯拉夫語 *smordъ。


шия

源自原始斯拉夫語 *šija。

šýja (romanization)
ши́ї
ши́ї (nominative plural)
ший (genitive plural)


вобласць

借自教會斯拉夫語 область (oblastĭ)，源自原始斯拉夫語 *obolstь。代替本土的古東斯拉夫語 оболость (obolostĭ)。

vóblascʹ (romanization)
во́бласці
во́бласці (nominative plural)
абласце́й (genitive plural)


воцат

源自原始斯拉夫語 *ocьtъ。

vócat (romanization)
во́цату
во́цатны (uncountable)


житьё

繼承自原始斯拉夫語 *žitьje，源自原始斯拉夫語 *žiti (“生活，存活”)。對比借自教會斯拉夫語的житие́ (žitijé)。


вежа

源自原始斯拉夫語 *věža。

vjéža (romanization)
ве́жы
ве́жы (nominative plural)
веж (genitive plural)
ве́жаў (genitive plural)


вежа

繼承自原始斯拉夫語 *věža。與斯洛文尼亞語 veža (“走廊”)、斯洛伐克語 veža (“塔”)等同源。與везти́ (veztí)有關。

véža (romanization)
ве́жи
ве́жи (nominative plural)
веж (genitive plural)

ба́шня

塔 (俄羅斯9-13世紀的樣式)

帳篷 (常指古代遊牧部落的)

塔 (俄羅斯9-13世紀的樣式)


вежа

繼承自古東斯拉夫語 вѣжа (věža)，源自原始斯拉夫語 *věďa，源自*věděti (“知道”)。與教會斯拉夫語 вѣжда (věžda)等同源。對比教會斯拉夫語 невѣжда (nevěžda, “無知的”)。
與ве́жество (véžestvo)、ве́жливый (véžlivyj)有關。


вежа

源自波蘭語 wieża，源自原始斯拉夫語 *věža。

véža (romanization)
ве́жі
ве́жі (nominative plural)
веж (genitive plural)


поварня

繼承自古東斯拉夫語 поварьнꙗ (povarĭnja, “廚房”)，源自поваръ (povarŭ, “廚師”) + -ьнꙗ (-ĭnja)。等同於по́вар (póvar, “廚師”) + -ня (-nja)。

povárnja (romanization)
пова́рни
пова́рни (nominative plural)
пова́рен (genitive plural)


волас

源自原始斯拉夫語 *volsъ。

vólas (romanization)
во́ласа
валасы́ (nominative plural)
валасо́ў (genitive plural)


мужской род

mužskój rod (romanization)
мужско́го ро́да
мужски́е ро́ды (nominative plural)
мужски́х родо́в (genitive plural)


двуокись углерода

dvuókisʹ ugleróda (romanization)
двуо́киси углеро́да


средний род

srédnij rod (romanization)
сре́днего ро́да
сре́дние ро́ды (nominative plural)
сре́дних родо́в (genitive plural)


хіба

源自原始斯拉夫語 *xyba。

xíba (romanization)
хі́бы
хі́бы (nominative plural)
хіб (genitive plural)


женский род

žénskij rod (romanization)
же́нского ро́да
же́нские ро́ды (nominative plural)
же́нских родо́в (genitive plural)


впечатление

繼承自原始斯拉夫語 *vъpečatьlenьje，源自*pečatь。等同於впечатли́ть (vpečatlítʹ) + -е́ние (-énije)；仿譯自德語 Eindruck，而其又是仿譯自法語 impression。

vpečatlénije (romanization)
впечатле́ния
впечатле́ния (nominative plural)
впечатле́ний (genitive plural)

Ru-впечатление.ogg

У меня́ впечатле́ние, что они́ влюби́лись в друг дру́га.

我的印象是，他們已經相愛了。

U menjá vpečatlénije, što oní vljubílisʹ v drug drúga.


определение

определи́ть (opredelítʹ) + -е́ние (-énije)

opredelénije (romanization)
определе́ния
определе́ния (nominative plural)
определе́ний (genitive plural)

Ru-определение.ogg

атрибути́в

atributív, “名詞短語中的修飾語”


вопросительный знак

voprosítelʹnyj znák (romanization)
вопроси́тельного зна́ка
вопроси́тельные зна́ки (nominative plural)
вопроси́тельных зна́ков (genitive plural)


Прибалтика

при- (pri-, “靠近”) + Балт (Balt, “波羅的人”) + -ика (-ika)，字面意思為“靠近波羅的[海]”


вугаль

源自原始斯拉夫語 *ǫglь。

vúhalʹ (romanization)
ву́галю
вуглі́ (nominative plural)
вугалі́ (nominative plural)
вуглёў (genitive plural)
вугалёў (genitive plural)
ву́гальны
вуго́льчык (diminutive)


вуліца

源自原始斯拉夫語 *ulica。與俄語 у́лица (úlica)、烏克蘭語 ву́лиця (vúlycja)、波蘭語 ulica等同源。

vúlica (romanization)
ву́ліцы
ву́ліцы (nominative plural)
ву́ліцаў (genitive plural)
ву́лічны
ву́лачка (diminutive)
ву́лка (diminutive)


зубная нить

zubnája nitʹ (romanization)
зубно́й ни́ти
зубны́е ни́ти (nominative plural)
зубны́х ни́тей (genitive plural)


вішня

源自原始斯拉夫語 *višьňa。

víšnja (romanization)
ві́шні
ві́шні (nominative plural)
вішнь (genitive plural)


Петербург

Peterbúrg (romanization)
Петербу́рга
петербу́ргский


ваяние

vajánije (romanization)
вая́ния
вая́ния (nominative plural)
вая́ний (genitive plural)

скульпту́ра

雕刻，雕塑 （藝術形式）

雕刻，雕塑 （藝術形式）


вёска

源自原始斯拉夫語 *vьsь，весь (vjesʹ, “村莊 (過時)”) 的指小詞。與波蘭語 wioska等同源。

vjóska (romanization)
вёскі
вёскі (nominative plural)
вёсак (genitive plural)


сяло

源自古東斯拉夫語 село (selo)，繼承自原始斯拉夫語 *selo。

sjaló (romanization)
сяла́
сёлы (nominative plural)
сёлаў (genitive plural)


вытрезвитель

vytrezvítelʹ (romanization)
вытрезви́теля
вытрезви́тели (nominative plural)
вытрезви́телей (genitive plural)

關押醉酒者直至其醒酒的地方


хрень

Что э́то за хрень?


григорианский календарь

grigoriánskij kalendárʹ (romanization)
григориа́нского календаря́

zh-григорианский_календарь-ru-noun-FnBChL58


цяпло

與цёплы (cjóply, “熱的”)有關。與俄語 тепло́ (tepló)同源。


холад

源自原始斯拉夫語 *xoldъ。與俄語 хо́лод (xólod)同源。

xólad (romanization)
хо́ладу
халады́ (nominative plural)
халадо́ў (genitive plural)


вясна

源自原始斯拉夫語 *vesna。

vjasná (romanization)
вясны́
вёсны (nominative plural)
вёсен (genitive plural)


выходной день

vyxodnój denʹ (romanization)
выходно́го дня́
выходны́е дни́ (nominative plural)
выходны́х дне́й (genitive plural)


Петроград

Petrográd (romanization)
Петрогра́да
петрогра́дский

Ru-Петроград.ogg

彼得格勒（俄羅斯城市聖彼得堡在1914年至1924年之間的名字，後來改名列寧格勒）


гарох

源自原始斯拉夫語 *gorxъ。

haróx (romanization)
гаро́ху
гаро́хавы (uncountable)
гаро́шак (diminutive)


ханьцзы

借自官話 漢字／汉字 (Hànzì)。


галава

源自古東斯拉夫語 голова (golova)，源自原始斯拉夫語 *golva，源自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

halavá (romanization)
галавы́
гало́вы (nominative plural)
гало́ў (genitive plural)


вызов

繼承自原始斯拉夫語 *vyzovъ。對比вы́звать (výzvatʹ)。參見*zъvati。

výzov (romanization)
вы́зова
вы́зовы (nominative plural)
вы́зовов (genitive plural)
вызывно́й


гастроль

gastrólʹ (romanization)
гастро́ли
гастро́ли (nominative plural)
гастро́лей (genitive plural)


rzemień

繼承自原始斯拉夫語 *remy。與下索布語 rjemjeń、捷克語 řemen、俄語 реме́нь (reménʹ)、塞爾維亞-克羅地亞語 remen同源。


хань

借自官話 漢／汉 (hàn)。


гаўно

源自原始斯拉夫語 *govьno。


пиньинь

源自官話 拼音 (pīnyīn)。


площа

plóšča (romanization)
пло́щі
пло́щі (nominative plural)
площ (genitive plural)


поведінка

povedínka (romanization)
поведі́нки
поведі́нковий (uncountable)

Uk-поведінка.ogg


пляма

pljáma (romanization)
пля́ми
пля́ми (nominative plural)
плям (genitive plural)


плутократія

plutokrátija (romanization)
плутокра́тії
плутокра́тії (nominative plural)
плутокра́тій (genitive plural)


повторення

povtórennja (romanization)
повто́рення
повто́рення (nominative plural)
повто́рень (genitive plural)

Uk-повторення.ogg


повідомлення

povidómlennja (romanization)
повідо́млення
повідо́млення (nominative plural)
повідо́млень (genitive plural)

Uk-повідомлення.ogg


плівка

plívka (romanization)
плі́вки
плі́вки (nominative plural)
плівки́ (nominative plural)
плі́вок (genitive plural)
пліво́к (genitive plural)
плі́вочка (diminutive)


имя прилагательное

ímja prilagátelʹnoje (romanization)
и́мени прилага́тельного
имена́ прилага́тельные (nominative plural)
имён прилага́тельных (genitive plural)

Ru-имя прилагательное.ogg


řemen

源自原始斯拉夫語 *remy。與俄語 ремень (remenʹ)、塞爾維亞-克羅地亞語 remen同源。

皮帶 （用於機械裝置中）

hnací řemen


походження

Uk-походження.ogg


посада

posáda (romanization)
поса́ди
поса́ди (nominative plural)
поса́д (genitive plural)


пожежа

požéža (romanization)
поже́жі
поже́жі (nominative plural)
поже́ж (genitive plural)

лісова́ поже́жа f

lisová požéža, “森林火災”


порівняння

porivnjánnja (romanization)
порівня́ння
порівня́ння (nominative plural)
порівня́нь (genitive plural)

Uk-порівняння.ogg


покриття

pokryttjá (romanization)
покриття́
покриття́ (nominative plural)
покри́ть (genitive plural)
покритті́в (genitive plural)

Uk-покриття.ogg


попільничка

来自по́піл (pópil) + -ник (-nyk) + -ка (-ka)。

popilʹnýčka (romanization)
попільни́чки
попільни́чки (nominative plural)
попільни́чок (genitive plural)

Uk-попільничка.ogg


полиця

polýcja (romanization)
поли́ці
поли́ці (nominative plural)
поли́ць (genitive plural)


потенціал

potenciál (romanization)
потенціа́лу
потенціа́ли (nominative plural)
потенціа́лів (genitive plural)


время года

vrémja góda (romanization)
вре́мени го́да
времена́ го́да (nominative plural)
времён го́да (genitive plural)

четы́ре вре́мени го́да


привабливість

pryváblyvistʹ (romanization)
прива́бливості
прива́бливости


пліт

来自原始斯拉夫語 *plotъ。

plit (romanization)
пло́ту
плота́
плоти́ (nominative plural)
плоті́в (genitive plural)


посилання

posylánnja (romanization)
посила́ння
посила́ння (nominative plural)
посила́нь (genitive plural)

Uk-посилання.ogg


имя существительное

ímja suščestvítelʹnoje (romanization)
и́мени существи́тельного
имена́ существи́тельные (nominative plural)
имён существи́тельных (genitive plural)


поріг

来自原始斯拉夫語 *porgъ。

poríh (romanization)
поро́га
поро́ги (nominative plural)
поро́гів (genitive plural)


прамова

pramóva (romanization)
прамо́ви
прамо́ви (nominative plural)
прамо́в (genitive plural)
прамо́вний


полум'я

来自原始斯拉夫語 *pòlmy。


пральна машина

prálʹna mašýna (romanization)
пра́льної маши́ни
пра́льні маши́ни (nominative plural)
пра́льних маши́н (genitive plural)


політ

polít (romanization)
польо́ту
польо́ти (nominative plural)
польо́тів (genitive plural)
польо́тний


припущення

prypúščennja (romanization)
припу́щення
припу́щення (nominative plural)
припу́щень (genitive plural)

Uk-припущення.ogg


прозорість

prozóristʹ (romanization)
прозо́рості
прозо́рости

Uk-прозорість.ogg


продовження

prodóvžennja (romanization)
продо́вження
продо́вження (nominative plural)
продо́вжень (genitive plural)

Uk-продовження.ogg


посмішка

pósmiška (romanization)
по́смішки
по́смішки (nominative plural)
по́смішок (genitive plural)

Uk-посмішка.ogg


постріл

póstril (romanization)
по́стрілу
по́стріли (nominative plural)
по́стрілів (genitive plural)

Uk-постріл.ogg


почуття

počuttjá (romanization)
почуття́
почуття́ (nominative plural)
почутті́в (genitive plural)

Uk-почуття.ogg


промежина

proméžyna (romanization)
проме́жини
проме́жини (nominative plural)
проме́жин (genitive plural)


піаніно

借自意大利語 pianino。


путівник

putivnýk (romanization)
путівника́
путівники́ (nominative plural)
путівникі́в (genitive plural)


флосс

floss (romanization)
фло́сса
фло́ссы (nominative plural)
фло́ссов (genitive plural)


привид

prývyd (romanization)
при́виду
при́види (nominative plural)
при́видів (genitive plural)


попередження

poperédžennja (romanization)
попере́дження
попере́дження (nominative plural)
попере́джень (genitive plural)

Uk-попередження.ogg


пристрій

prýstrij (romanization)
при́строю
при́строї (nominative plural)
при́строїв (genitive plural)

Uk-пристрій.ogg


приниження

prynýžennja (romanization)
прини́ження
прини́ження (nominative plural)
прини́жень (genitive plural)

Uk-приниження.ogg


приземлення

pryzémlennja (romanization)
призе́млення
призе́млення (nominative plural)
призе́млень (genitive plural)


психіатрія

psyxiatríja (romanization)
психіатрі́ї
психіатри́чний (uncountable)


прогрес

Uk-прогрес.ogg


погіршення

pohíršennja (romanization)
погі́ршення
погі́ршення (nominative plural)
погі́ршень (genitive plural)


простирадло

prostyrádlo (romanization)
простира́дла
простира́дла (nominative plural)
простира́дл (genitive plural)

Uk-простирадло.ogg


пральня

prálʹnja (romanization)
пра́льні
пра́льні (nominative plural)
пра́лень (genitive plural)

Uk-пральня.ogg


пригода

pryhóda (romanization)
приго́ди
приго́ди (nominative plural)
приго́д (genitive plural)

Uk-пригода.ogg


префікс

préfiks (romanization)
пре́фікса
пре́фікси (nominative plural)
пре́фіксів (genitive plural)


префікс

prefíks (romanization)
префі́ксу
префі́кси (nominative plural)
префі́ксів (genitive plural)


підпис

pídpys (romanization)
пі́дпису
пі́дписи (nominative plural)
пі́дписів (genitive plural)

簽字，簽名，花押字，署名


почуття гумору

počuttjá húmoru (romanization)
почуття́ гу́мору
почуття́ гу́мору (nominative plural)
почутті́в гу́мору (genitive plural)


підхід

pidxíd (romanization)
підхо́ду
підхо́ди (nominative plural)
підхо́дів (genitive plural)


пісня

písnja (romanization)
пі́сні
пісні́ (nominative plural)
пісе́нь (genitive plural)


радіостанція

radiostáncija (romanization)
радіоста́нції
радіоста́нції (nominative plural)
радіоста́нцій (genitive plural)


промова

промо́вити (promóvyty) 的動詞派生詞。对比波蘭語 przemowa。

promóva (romanization)
промо́ви
промо́ви (nominative plural)
промо́в (genitive plural)

Uk-промова.ogg


поцілунок

pocilúnok (romanization)
поцілу́нку
поцілу́нки (nominative plural)
поцілу́нків (genitive plural)

Uk-поцілунок.ogg

吻，親，親吻，接吻，親嘴


піраміда

piramída (romanization)
пірамі́ди
пірамі́ди (nominative plural)
пірамі́д (genitive plural)
пірамі́дний


підводний човен

pidvódnyj čóven (romanization)
підво́дного човна́
підво́дні човни́ (nominative plural)
підво́дних човні́в (genitive plural)


рація

rácija (romanization)
ра́ції
ра́ції (nominative plural)
ра́цій (genitive plural)


прилагательное

и́мя прилага́тельное (ímja prilagátelʹnoje) 的缩略形式。

prilagátelʹnoje (romanization)
прилага́тельного
прилага́тельные (nominative plural)
прилага́тельных (genitive plural)

Ru-прилагательное.ogg


піца

借自意大利語 pizza。对比俄語 пи́цца (pícca)。

píca (romanization)
пі́ци
пі́ци (nominative plural)
піц (genitive plural)


пророцтво

proróctvo (romanization)
проро́цтва
проро́цтва (nominative plural)
проро́цтв (genitive plural)


підзаголовок

pidzaholóvok (romanization)
pidzáholovok (romanization)
підзаголо́вка
підза́головка
підзаголо́вки (nominative plural)
підза́головки (nominative plural)
підзаголо́вків (genitive plural)
підза́головків (genitive plural)


прямокутник

来自прями́й (prjamýj, “直的”) + -о- (-o-) + кут (kut, “角度”) + -ник (-nyk)。

prjamokútnyk (romanization)
прямоку́тника
прямоку́тники (nominative plural)
прямоку́тників (genitive plural)


рахунок

raxúnok (romanization)
раху́нка
раху́нки (nominative plural)
раху́нків (genitive plural)

Uk-рахунок.ogg


Китайская Республика

Kitájskaja Respúblika (romanization)
Кита́йской Респу́блики

Ru-Китайская Республика.ogg

中華民國（國家名，位於東亞）

zh-Китайская_Республика-ru-name-MGIp2zwh


радість

rádistʹ (romanization)
ра́дості
ра́дости
ра́дості (nominative plural)
ра́достей (genitive plural)

Uk-радість.ogg


підшлункова залоза

pidšlunkóva záloza (romanization)
підшлунко́вої за́лози
підшлунко́ві за́лози (nominative plural)
підшлунко́вих за́лоз (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-підшлункова залоза.wav


провокація

provokácija (romanization)
провока́ції
провока́ції (nominative plural)
провока́цій (genitive plural)
провокаці́йний

Uk-провокація.ogg


простір

来自原始斯拉夫語 *prostorъ。

próstir (romanization)
про́стору
про́стори (nominative plural)
про́сторів (genitive plural)
просторо́вий

Uk-простір.ogg


профіль

prófilʹ (romanization)
про́філю
про́філі (nominative plural)
про́філів (genitive plural)
про́фільний

Uk-профіль.ogg


підозра

pidózra (romanization)
підо́зри
підо́зри (nominative plural)
підо́зр (genitive plural)


піна

来自原始斯拉夫語 *pěna。


радіус

rádius (romanization)
ра́діуса
ра́діуси (nominative plural)
ра́діусів (genitive plural)


резолюція

rezoljúcija (romanization)
резолю́ції
резолю́ції (nominative plural)
резолю́цій (genitive plural)

Uk-резолюція.ogg


пояснення

来自поясни́ти (pojasnýty) + -ення (-ennja)。

pojásnennja (romanization)
поя́снення
поя́снення (nominative plural)
поя́снень (genitive plural)

Uk-пояснення.ogg


реакція

來自拉丁語 reāctiō，來自動詞reagō。對照俄語 реа́кция (reákcija)、白俄羅斯語 рэа́кцыя (reákcyja)、波蘭語 reakcja。

reákcija (romanization)
реа́кції
реа́кції (nominative plural)
реа́кцій (genitive plural)

Uk-реакція.ogg


роззброєння

rozzbrójennja (romanization)
роззбро́єння
роззбро́єння (nominative plural)
роззбро́єнь (genitive plural)


рівність

rívnistʹ (romanization)
рі́вності
рі́вности

Uk-рівність.ogg


розчарування

rozčaruvánnja (romanization)
розчарува́ння
розчарува́ння (nominative plural)
розчарува́нь (genitive plural)


розмір

rózmir (romanization)
ро́зміру
ро́зміри (nominative plural)
ро́змірів (genitive plural)


рушниця

rušnýcja (romanization)
рушни́ці
рушни́ці (nominative plural)
рушни́ць (genitive plural)


політика

可能借自波蘭語 polityka，来自拉丁語 polītica，来自古希臘語 πολιτική (politikḗ)。

polítyka (romanization)
полі́тики
політи́чний (uncountable)

Uk-політика.ogg


самотність

samótnistʹ (romanization)
само́тності
само́тности

Uk-самотність.ogg


рішення

ríšennja (romanization)
рі́шення
рі́шення (nominative plural)
рі́шень (genitive plural)

Uk-рішення.ogg


різноманітність

riznomanítnistʹ (romanization)
різномані́тності
різномані́тности

Uk-різноманітність.ogg


світлофор

svitlofór (romanization)
світлофо́ра
світлофо́ри (nominative plural)
світлофо́рів (genitive plural)

Uk-світлофор.ogg


репресія

représija (romanization)
репре́сії
репре́сії (nominative plural)
репре́сій (genitive plural)
репреси́вний


четырнадцатиугольник

четырна́дцать (četyrnádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

četyrnadcatiugólʹnik (romanization)
четырнадцатиуго́льника
четырнадцатиуго́льники (nominative plural)
четырнадцатиуго́льников (genitive plural)

zh-четырнадцатиугольник-ru-noun-SPJTvj7V


селезінка

selezínka (romanization)
селезі́нки
селезі́нки (nominative plural)
селезі́нок (genitive plural)


рідина

ridyná (romanization)
рідини́
ріди́ни (nominative plural)
ріди́н (genitive plural)


річ

rič (romanization)
ре́чі
ре́чі (nominative plural)
рече́й (genitive plural)


свобода слова

svobóda slóva (romanization)
свобо́ди сло́ва
свобо́ди сло́ва (nominative plural)
свобо́д сло́ва (genitive plural)


рідна мова

rídna móva (romanization)
рі́дної мо́ви
рі́дні мо́ви (nominative plural)
рі́дних мо́в (genitive plural)


різновид

riznóvyd (romanization)
різно́виду
різно́види (nominative plural)
різно́видів (genitive plural)

Uk-різновид.ogg

音頻（різнови́д，非標準）


санкція

sánkcija (romanization)
са́нкції
са́нкції (nominative plural)
са́нкцій (genitive plural)
санкці́йний


розвиток

ро́з- (róz-) + вито́к (vytók)。

rózvytok (romanization)
ро́звитку
ро́звитки (nominative plural)
ро́звитків (genitive plural)

Uk-розвиток.ogg


свідомість

svidómistʹ (romanization)
свідо́мості
свідо́мости

Uk-свідомість.ogg


свинець

来自原始斯拉夫語 *svinьcь。

svynécʹ (romanization)
свинцю́
свинце́вий (uncountable)

Uk-свинець.ogg


сексуальна орієнтація

seksuálʹna orijentácija (romanization)
сексуа́льної орієнта́ції
сексуа́льні орієнта́ції (nominative plural)
сексуа́льних орієнта́цій (genitive plural)

zh-сексуальна_орієнтація-uk-noun-LEYh8Xtf


світогляд

світ (svit, “世界”) + о́гляд (óhljad)

svitóhljad (romanization)
світо́гляду
світо́гляди (nominative plural)
світо́глядів (genitive plural)

Uk-світогляд.ogg


розповідь

rózpovidʹ (romanization)
ро́зповіді
ро́зповіді (nominative plural)
ро́зповідей (genitive plural)

Uk-розповідь.ogg


піт

來自古東斯拉夫語 потъ (potŭ, “汗”)，來自原始斯拉夫語 *potъ (“汗”)。

pit (romanization)
по́ту
поти́ (nominative plural)
поті́в (genitive plural)

Ще бувши ротним, Денис виклав своє ставлення до війни з путінським рашизмом так: «Я вважаю, що ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю, а не йти на якісь подачки від Росії. Нам не потрібна як подарунок земля, що і так належить нам. Це неправильно. Ми повинні відстоювати свою землю і не маємо права віддавати Донбас в жодному разі…»

While still a company commander, Denis laid out his attitude toward the war against Putin's Ruscism thusly: “I think that we are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat, and not go for some handouts from Russia. We do not need as a gift the land that already belongs to us. It is wrong. We must defend our land and have no right to give away the Donbas under any circumstance…”

2022 March 23, Serhij Kovalenko, 引 Denys Prokopenko, “«Ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю…» – Герой України Денис Прокопенко ["We are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat…" - Hero of Ukraine Denis Prokopenko]”, 出自 АрміяInform，於2022-04-03歸檔自原頁面:


самооцінка

samoocínka (romanization)
самооці́нки
самооці́нки (nominative plural)
самооці́нок (genitive plural)


розум

来自原始斯拉夫語 *orzumъ。

rózum (romanization)
ро́зуму
ро́зуми (nominative plural)
ро́зумів (genitive plural)


риса

rýsa (romanization)
ри́си
ри́си (nominative plural)
рис (genitive plural)


селянство

Uk-селянство.ogg


свідчення

svídčennja (romanization)
сві́дчення
сві́дчення (nominative plural)
сві́дчень (genitive plural)

Uk-свідчення.ogg


Зеленський

字面上由 зеле́н- (zelén-, зеле́ний (zelényj, “綠色”) 的詞根) + -ський m 單 (-sʹkyj) 組成。等價於波蘭語 Zieloński m 個人 單。

Zelénsʹkyj (romanization)
Зеле́нського
Зеле́нські (nominative plural)
Зеле́нських (genitive plural)
Зеле́нська (feminine)

，Zelenskyy烏克蘭姓氏；澤倫斯基，澤連斯基

Володи́мир Олекса́ндрович Зеле́нський

弗拉迪米爾·亞歷山德羅維奇·澤倫斯基


гліна

源自原始斯拉夫語 *glina。

hlína (romanization)
глі́ны
глі́ны (nominative plural)
глін (genitive plural)


розлучення

rozlúčennja (romanization)
розлу́чення
розлу́чення (nominative plural)
розлу́чень (genitive plural)

Uk-розлучення.ogg


розпродаж

rozpródaž (romanization)
розпро́дажу
розпрода́жний (uncountable)

Uk-розпродаж.ogg


сервер

sérver (romanization)
се́рвера
се́рвери (nominative plural)
се́рверів (genitive plural)


равносторонний треугольник

ravnostorónnij treugólʹnik (romanization)
равносторо́ннего треуго́льника
равносторо́нние треуго́льники (nominative plural)
равносторо́нних треуго́льников (genitive plural)

zh-равносторонний_треугольник-ru-noun-TWhj7L1P


минеральная вода

minerálʹnaja vodá (romanization)
минера́льной воды́
минера́льные во́ды (nominative plural)
минера́льных во́д (genitive plural)


прямоугольный треугольник

prjamougólʹnyj treugólʹnik (romanization)
прямоуго́льного треуго́льника
прямоуго́льные треуго́льники (nominative plural)
прямоуго́льных треуго́льников (genitive plural)

zh-прямоугольный_треугольник-ru-noun-RC-zorHY


синонім

synónim (romanization)
сино́німа
сино́німи (nominative plural)
сино́німів (genitive plural)


сичуг

syčúh (romanization)
сичугу́
сичуги́ (nominative plural)
сичугі́в (genitive plural)


скоромовка

skoromóvka (romanization)
скоромо́вки
скоромо́вки (nominative plural)
скоромо́вок (genitive plural)

Uk-скоромовка.ogg


сечовий міхур

sečovýj mixúr (romanization)
сечово́го міхура́
сечові́ міхури́ (nominative plural)
сечови́х міхурі́в (genitive plural)


скриня

skrýnja (romanization)
скри́ні
скри́ні (nominative plural)
скринь (genitive plural)
скри́нька (diminutive)


різниця

riznýcja (romanization)
різни́ці
різни́ці (nominative plural)
різни́ць (genitive plural)

Uk-різниця.ogg


словосполучення

slovospolúčennja (romanization)
словосполу́чення
словосполу́чення (nominative plural)
словосполу́чень (genitive plural)


прямой угол

prjamój úgol (romanization)
прямо́го угла́
прямы́е углы́ (nominative plural)
прямы́х угло́в (genitive plural)


слина

来自原始斯拉夫語 *slina。


рух

来自原始斯拉夫語 *rȗxъ (“運動”)。

rux (romanization)
ру́ху
ру́хи (nominative plural)
ру́хів (genitive plural)


середній рід

serédnij rid (romanization)
сере́днього ро́ду
сере́дні роди́ (nominative plural)
сере́дніх роді́в (genitive plural)


смуга

smúha (romanization)
сму́ги
сму́ги (nominative plural)
смуг (genitive plural)


снігопад

snihopád (romanization)
снігопа́ду
снігопа́ди (nominative plural)
снігопа́дів (genitive plural)


сніжинка

snižýnka (romanization)
сніжи́нки
сніжи́нки (nominative plural)
сніжи́нок (genitive plural)


слуховий апарат

sluxovýj aparát (romanization)
слухово́го апара́та
слухові́ апара́ти (nominative plural)
слухови́х апара́тів (genitive plural)


смартфон

smartfón (romanization)
смартфо́ну
смартфо́ни (nominative plural)
смартфо́нів (genitive plural)


сльоза

slʹozá (romanization)
сльози́
сльо́зи (nominative plural)
сліз (genitive plural)


симетрія

symétrija (romanization)
symetríja (romanization)
симе́трії
симетрі́ї
симе́трії (nominative plural)
симетрі́ї (nominative plural)
симе́трій (genitive plural)
симетрі́й (genitive plural)
симетри́чний


соціолінгвістика

sociolinhvístyka (romanization)
соціолінгві́стики
соціолінгвісти́чний (uncountable)


сповідь

spóvidʹ (romanization)
спо́віді
спо́віді (nominative plural)
спо́відей (genitive plural)

Uk-сповідь.ogg


сповіщення

spovíščennja (romanization)
спові́щення
спові́щення (nominative plural)
спові́щень (genitive plural)

Uk-сповіщення.ogg


сніданок

snidánok (romanization)
сніда́нку
сніда́нки (nominative plural)
сніда́нків (genitive plural)

Uk-сніданок.ogg


солідарність

solidárnistʹ (romanization)
соліда́рності
соліда́рности


справедливість

spravedlývistʹ (romanization)
справедли́вості
справедли́вости

Uk-справедливість.ogg


сміх

* 来自原始斯拉夫語 *směxъ。

smix (romanization)
смі́ху
смі́хи (nominative plural)
смі́хів (genitive plural)


сміття

smíttja (romanization)
smittjá (romanization)
смі́ття
сміття́


голка

源自原始斯拉夫語 *jьgъla + -ка (-ka)。

hólka (romanization)
го́лки
голки́ (nominative plural)
голо́к (genitive plural)


сонячний вітер

sónjačnyj víter (romanization)
со́нячного ві́тру
со́нячні вітри́ (nominative plural)
со́нячних вітрі́в (genitive plural)


соціологія

sociolóhija (romanization)
соціоло́гії
соціологі́чний (uncountable)


спеціальна школа

speciálʹna škóla (romanization)
спеціа́льної шко́ли
спеціа́льні шко́ли (nominative plural)
спеціа́льних шкі́л (genitive plural)


голь

golʹ (romanization)
го́ли
го́ли (nominative plural)
го́лей (genitive plural)


сліпота

來自сліпи́й (slipýj) + -ота́ (-otá)。對照俄語 слепота́ (slepotá)、白俄羅斯語 слепата́ (sljepatá)、波蘭語 ślepota。

Uk-сліпота.ogg

ко́лірна сліпота́


слід

来自原始斯拉夫語 *slědъ。

slid (romanization)
слі́ду
сліди́ (nominative plural)
сліді́в (genitive plural)


горесть

繼承自原始斯拉夫語 *gořestь。

górestʹ (romanization)
го́рести
го́рести (nominative plural)
го́рестей (genitive plural)


соняшникова олія

sónjašnykova olíja (romanization)
со́няшникової олі́ї
со́няшникові олі́ї (nominative plural)
со́няшникових олі́й (genitive plural)


мисо

借自日語 味噌 (みそ, miso)。


піхота

繼承自原始斯拉夫語 *pěxota，繼承自原始斯拉夫語 *pěxъ，源自原始印歐語 *pēd-，*ped-的一個變體。與烏克蘭語 под (pod) 同源。


голас

源自原始斯拉夫語 *golsъ。

hólas (romanization)
го́ласу
галасы́ (nominative plural)
галасо́ў (genitive plural)
го́ласны


грена

gréna (romanization)
гре́ны
гре́ны (nominative plural)
грен (genitive plural)


стеля

stélja (romanization)
сте́лі
сте́лі (nominative plural)
стель (genitive plural)


стаття

stattjá (romanization)
статті́
статті́ (nominative plural)
стате́й (genitive plural)


стовбур

stóvbur (romanization)
сто́вбура
сто́вбури (nominative plural)
сто́вбурів (genitive plural)

Uk-стовбур.ogg


грецкий орех

gréckij oréx (romanization)
гре́цкого оре́ха
гре́цкие оре́хи (nominative plural)
гре́цких оре́хов (genitive plural)


сторінка

storínka (romanization)
сторі́нки
сторінки́ (nominative plural)
сторіно́к (genitive plural)

Uk-сторінка.ogg


гремучая змея

gremúčaja zmejá (romanization)
грему́чей змеи́
грему́чие зме́и (nominative plural)
грему́чих зме́й (genitive plural)


гнёт

來自動詞гнести́ (gnestí)。

gnjot (romanization)
гнёта
гнёты (nominative plural)
гнётов (genitive plural)

лежа́ть на се́рдце/душе гнётом


стовп

stovp (romanization)
сто́впа
сто́впи (nominative plural)
сто́впів (genitive plural)
сто́впчик (diminutive)
стовпе́ць (diminutive)


струм

strum (romanization)
стру́му
стру́ми (nominative plural)
стру́мів (genitive plural)
струмо́к (diminutive)


страхування

straxuvánnja (romanization)
страхува́ння
страхува́ння (nominative plural)
страхува́нь (genitive plural)
страхови́й

Uk-страхування.ogg


стрілка

strílka (romanization)
стрі́лки
стрі́лки (nominative plural)
стрі́лок (genitive plural)

Uk-стрілка.ogg


стратегія

stratéhija (romanization)
страте́гії
страте́гії (nominative plural)
страте́гій (genitive plural)


столиця

来自原始斯拉夫語 *stolica。

stolýcja (romanization)
столи́ці
столи́ці (nominative plural)
столи́ць (genitive plural)

Uk-столиця.ogg


стрічка

stríčka (romanization)
стрі́чки
стрічки́ (nominative plural)
стрічо́к (genitive plural)

Uk-стрічка.ogg


сутінки

Uk-сутінки.ogg


суглоб

suhlób (romanization)
сугло́ба
сугло́би (nominative plural)
сугло́бів (genitive plural)


стіл

stil (romanization)
стола́
сто́лу
столи́ (nominative plural)
столі́в (genitive plural)


суцвіття

sucvíttja (romanization)
суцві́ття
суцві́ття (nominative plural)
суцві́ть (genitive plural)

Uk-суцвіття.ogg


горошина

goróšina (romanization)
горо́шины
горо́шины (nominative plural)
горо́шин (genitive plural)

Ru-горошина.ogg


суфікс

súfiks (romanization)
су́фікса
су́фікси (nominative plural)
су́фіксів (genitive plural)


сушарка

sušárka (romanization)
суша́рки
суша́рки (nominative plural)
суша́рок (genitive plural)

Uk-сушарка.ogg


сузір'я

来自су- (su-) + зоря́ (zorjá) + -'я (-ʺja)。

suzírʺja (romanization)
сузі́р'я
сузі́р'я (nominative plural)
сузі́р'їв (genitive plural)


сірник

sirnýk (romanization)
сірника́
сірники́ (nominative plural)
сірникі́в (genitive plural)


сухожилля

suxožýllja (romanization)
сухожи́лля
сухожи́лля (nominative plural)
сухожи́ль (genitive plural)
сухожи́льний


співчуття

spivčuttjá (romanization)
співчуття́
співчуття́ (nominative plural)
співчутті́в (genitive plural)

Uk-співчуття.ogg


таблиця

tablýcja (romanization)
табли́ці
табли́ці (nominative plural)
табли́ць (genitive plural)
табли́чка (diminutive)

Uk-таблиця.ogg


талія

tálija (romanization)
та́лії
та́лії (nominative plural)
та́лій (genitive plural)


стіна

来自原始斯拉夫語 *stěna。

stiná (romanization)
стіни́
сті́ни (nominative plural)
стін (genitive plural)


телевізор

televízor (romanization)
телеві́зора
телеві́зори (nominative plural)
телеві́зорів (genitive plural)

Uk-телевізор.ogg


теорія

teórija (romanization)
тео́рії
тео́рії (nominative plural)
тео́рій (genitive plural)


ступінь

来自原始斯拉夫語 *stǫpenь。

stúpinʹ (romanization)
сту́пеня
сту́пня
сту́пені (nominative plural)
сту́пні (nominative plural)
сту́пенів (genitive plural)
сту́пнів (genitive plural)

Uk-ступінь.ogg


термін

términ (romanization)
те́рміну
те́рміни (nominative plural)
те́рмінів (genitive plural)


сірка

来自原始斯拉夫語 *sěra + -ка (-ka)。


грошы

Ко́лькі цябе́ трэ́ба гро́шай?


сумнів

súmniv (romanization)
су́мніву
су́мніви (nominative plural)
су́мнівів (genitive plural)


сіно

来自原始斯拉夫語 *sěno。

síno (romanization)
сі́на
сіна́ (nominative plural)
сін (genitive plural)


стріла

来自原始斯拉夫語 *strěla。

strilá (romanization)
стріли́
стрі́ли (nominative plural)
стріл (genitive plural)


сценарій

scenárij (romanization)
сцена́рію
сцена́рії (nominative plural)
сцена́ріїв (genitive plural)


твір

твори́ти (tvorýty) 的動詞派生詞。

tvir (romanization)
тво́ру
тво́ри (nominative plural)
тво́рів (genitive plural)


последнее китайское предупреждение

poslédneje kitájskoje predupreždénije (romanization)
после́днего кита́йского предупрежде́ния
после́дние кита́йские предупрежде́ния (nominative plural)
после́дних кита́йских предупрежде́ний (genitive plural)

zh-последнее_китайское_предупреждение-ru-noun-Hn3PA9Vm


веб-сайт

vɛb-sájt (romanization)
веб-са́йта
веб-са́йты (nominative plural)
веб-са́йтов (genitive plural)


русня

рус- (rus-) + -ня (-nja) 或 Русь (Rusʹ) + -ня (-nja)。


дрон

dron (romanization)
дро́на
дро́ны (nominative plural)
дро́нов (genitive plural)


дрон

dron (romanization)
дро́на
дро́ни (nominative plural)
дро́нів (genitive plural)


табір

来自捷克語 tábor，来自鄂圖曼土耳其語 طابور (tabur)。

tábir (romanization)
та́бору
табори́ (nominative plural)
таборі́в (genitive plural)

концентраці́йний та́бір


страва

stráva (romanization)
стра́ви
стра́ви (nominative plural)
страв (genitive plural)


талій

{{{1}}}
基于古希臘語 θαλλός (thallós, “綠枝”)（得名于輻射光譜的顏色）， + -ій (-ij)。

tálij (romanization)
та́лію
та́лієвий (uncountable)


звёздочка

звезда́ (zvezdá) + -очка (-očka)，源自原始斯拉夫語 *gvězda + 指小後綴-очка (-očka)（來自指小中綴-к- (-k-) + -к- (-k-)）。

zvjózdočka (romanization)
звёздочки
звёздочки (nominative plural)
звёздочек (genitive plural)

Ru-звёздочка.ogg


детская площадка

détskaja ploščádka (romanization)
де́тской площа́дки
де́тские площа́дки (nominative plural)
де́тских площа́док (genitive plural)


стадіон

stadión (romanization)
стадіо́ну
стадіо́ни (nominative plural)
стадіо́нів (genitive plural)
стадіо́нний

Uk-стадіон.ogg


детский дом

détskij dom (romanization)
де́тского до́ма
де́тские дома́ (nominative plural)
де́тских домо́в (genitive plural)


травлення

Uk-травлення.ogg


тиск

tysk (romanization)
ти́ску
ти́ски (nominative plural)
ти́сків (genitive plural)


трагедія

trahédija (romanization)
траге́дії
траге́дії (nominative plural)
траге́дій (genitive plural)


детский сад

де́тский (détskij, “兒童的”) + сад (sad, “花園”)，可能仿譯自德語 Kindergarten。

détskij sad (romanization)
де́тского са́да
де́тские сады́ (nominative plural)
де́тских садо́в (genitive plural)


тромбоцит

借自古希臘語 θρόμβος (thrómbos) + κύτος (kútos)。

trombocít (romanization)
тромбоци́та
тромбоци́ты (nominative plural)
тромбоци́тов (genitive plural)


точка зору

tóčka zóru (romanization)
то́чки зо́ру
то́чки зо́ру (nominative plural)
то́чк зо́ру (genitive plural)


тінь

tinʹ (romanization)
ті́ні
ті́ні (nominative plural)
ті́ней (genitive plural)


тріщина

tríščyna (romanization)
трі́щини
трі́щини (nominative plural)
трі́щин (genitive plural)

Uk-тріщина.ogg


траєкторія

trajektórija (romanization)
траєкто́рії
траєкто́рії (nominative plural)
траєкто́рій (genitive plural)


товариство

tovarýstvo (romanization)
товари́ства
товари́ства (nominative plural)
товари́ств (genitive plural)

Uk-товариство.ogg


увага

借自波蘭語 uwaga。

uváha (romanization)
ува́ги
ува́ги (nominative plural)
ува́г (genitive plural)


тунель

tunélʹ (romanization)
туне́лю
туне́лі (nominative plural)
туне́лів (genitive plural)


традиція

tradýcija (romanization)
тради́ції
тради́ції (nominative plural)
тради́цій (genitive plural)

Uk-традиція.ogg


торговий центр

torhóvyj céntr (romanization)
торго́вого це́нтру
торго́ві це́нтри (nominative plural)
торго́вих це́нтрів (genitive plural)


університет

universytét (romanization)
університе́ту
університе́ти (nominative plural)
університе́тів (genitive plural)
університе́тський

Uk-університет.ogg


тісто

来自原始斯拉夫語 *těsto。


тріска

来自原始斯拉夫語 *trěska。


турбота

turbóta (romanization)
турбо́ти
турбо́ти (nominative plural)
турбо́т (genitive plural)
турбо́тний

Uk-турбота.ogg


умова

来自波蘭語 umowa。

umóva (romanization)
умо́ви
умо́ви (nominative plural)
умо́в (genitive plural)


тисячоліття

tysjačolíttja (romanization)
тисячолі́ття
тисячолі́ття (nominative plural)
тисячолі́ть (genitive plural)


Солнце

Sólnce (romanization)
Со́лнца
Со́лнца (nominative plural)
Солнц (genitive plural)

Ru-Со́лнце.ogg


упередження

uperédžennja (romanization)
упере́дження
упере́дження (nominative plural)
упере́джень (genitive plural)


гівно

源自原始斯拉夫語 *govьno。

hivnó (romanization)
гівна́
гівенце́ (uncountable diminutive)


Царицын

Carícyn (romanization)
Цари́цына
Цари́цыны (nominative plural)
Цари́цыных (genitive plural)
цари́цынский

察里津（俄羅斯城市伏爾加格勒在1925年以前的舊名）


трепанація

trepanácija (romanization)
трепана́ції
трепана́ції (nominative plural)
трепана́цій (genitive plural)


сталинка

stálinka (romanization)
ста́линки
ста́линки (nominative plural)
ста́линок (genitive plural)

約瑟夫·斯大林在位期間，蘇聯修建的一種住宅樓


РФ

Росси́йская Федера́ция (Rossíjskaja Federácija)之首字母縮略詞。


дарога

源自原始斯拉夫語 *dorga。

daróha (romanization)
даро́гі
даро́гі (nominative plural)
даро́г (genitive plural)


Волгоград

Volgográd (romanization)
Волгогра́да
волгогра́дский

Ru-Волгоград.ogg

伏爾加格勒（州名，位於俄羅斯西南部）

伏爾加格勒（城市，行政中心名，位於俄羅斯伏爾加格勒 州）


сир

繼承自原始斯拉夫語 *syrъ。

syr (romanization)
си́ру
сири́ (nominative plural)
сирі́в (genitive plural)
си́рний


Сталинград

源自Ста́лин (Stálin) + град (grad)，以約瑟夫·斯大林命名。

Stalingrád (romanization)
Сталингра́да
сталингра́дский

Ru-Сталинград.ogg

斯大林格勒（俄羅斯伏爾加格勒 州城市伏爾加格勒的舊名，從1925年使用至1961年。）


трефа

借自德語 Treff，來自法語 trèfle (“三葉草”)，來自古希臘語 τρίφυλλιον (tríphullion, “三葉草”)。

tréfa (romanization)
тре́фы
тре́фы (nominative plural)
треф (genitive plural)


трефа

tréfa (romanization)
тре́фи
тре́фи (nominative plural)
треф (genitive plural)


наём

наня́ть (nanjátʹ, “僱用”) 的動詞派生詞。

najóm (romanization)
на́йма
на́ймы (nominative plural)
на́ймов (genitive plural)

внаём

vnajóm, “供出租”


okus

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


гарбата

harbáta (romanization)
гарба́ты
гарба́ты (nominative plural)
гарба́т (genitive plural)

Be-гарбата.ogg

зялёная гарба́та


тривога

继承自原始斯拉夫語 *trьvoga。

tryvóha (romanization)
триво́ги
триво́ги (nominative plural)
триво́г (genitive plural)

Uk-тривога.ogg


тополя

繼承自原始斯拉夫語 *topoľa。

topólja (romanization)
топо́лі
топо́лі (nominative plural)
топо́ль (genitive plural)


подделка

подде́лать (poddélatʹ, “偽造，假冒”) + -ка (-ka)。

poddélka (romanization)
подде́лки
подде́лки (nominative plural)
подде́лок (genitive plural)

Ru-подделка.ogg


Российская империя

Rossíjskaja impérija (romanization)
Росси́йской импе́рии

Ru-Российская империя.ogg


бездеятельность

без- (bez-) + де́ятельность (déjatelʹnostʹ)；可能仿譯自法語 inaction。

bezdéjatelʹnostʹ (romanization)
безде́ятельности
безде́ятельности (nominative plural)
безде́ятельностей (genitive plural)


вещественное число

veščéstvennoje čisló (romanization)
веще́ственного числа́
веще́ственные чи́сла (nominative plural)
веще́ственных чи́сел (genitive plural)


действительное число

dejstvítelʹnoje čisló (romanization)
действи́тельного числа́
действи́тельные чи́сла (nominative plural)
действи́тельных чи́сел (genitive plural)

zh-действительное_число-ru-noun--c0E15h8


конезавод

konezavód (romanization)
конезаво́да
конезаво́ды (nominative plural)
конезаво́дов (genitive plural)


действительный залог

dejstvítelʹnyj zalóg (romanization)
действи́тельного зало́га
действи́тельные зало́ги (nominative plural)
действи́тельных зало́гов (genitive plural)

zh-действительный_залог-ru-noun-8mG~sRPZ


активный залог

aktívnyj zalóg (romanization)
акти́вного зало́га
акти́вные зало́ги (nominative plural)
акти́вных зало́гов (genitive plural)


страдательный залог

stradátelʹnyj zalóg (romanization)
страда́тельного зало́га
страда́тельные зало́ги (nominative plural)
страда́тельных зало́гов (genitive plural)


Российская Федерация

Rossíjskaja Federácija (romanization)
Росси́йской Федера́ции

俄羅斯聯邦（東歐及亞洲國家俄羅斯的官方名稱）

zh-Российская_Федерация-ru-name-PFeCyYBt

俄羅斯聯邦（蘇聯下轄前共和國俄羅斯蘇維埃聯邦社會主義共和國的別稱）

zh-Российская_Федерация-ru-name-BF~J0kd2


пуэр

源自Пуэ́р (Puér, “普洱”)，中國雲南省地名。

puér (romanization)
пуэ́ра
пуэ́ры (nominative plural)
пуэ́ров (genitive plural)


иван-чай

源自Ива́н (Iván) + чай (čaj)。


транспорт

借自法語 transport、荷蘭語 transport或德語 Transport，源頭來自拉丁語 trānsportāre。 First documented in 1720.

tránsport (romanization)
тра́нспорта
тра́нспорты (nominative plural)
тра́нспортов (genitive plural)
тра́нспортный

Ru-транспорт.ogg


транспорт

經由西歐語言衍生自拉丁語 trānsportāre。

tránsport (romanization)
тра́нспорту
тра́нспорти (nominative plural)
тра́нспортів (genitive plural)
тра́нспортний

Uk-транспорт.ogg


hleb

源自原始斯拉夫語 *xlěbъ，源自一日耳曼語族語言。對比哥特語 𐌷𐌻𐌰𐌹𐍆𐍃 (hlaifs)。


успіх

对比俄語 успех (uspex)。

úspix (romanization)
у́спіху
у́спіхи (nominative plural)
у́спіхів (genitive plural)


международный фонетический алфавит

meždunaródnyj fonɛtíčeskij alfavít (romanization)
междунаро́дные фонети́ческие алфави́ты (nominative plural)
междунаро́дных фонети́ческих алфави́тов (genitive plural)

zh-международный_фонетический_алфавит-ru-noun-O0CUp6MW


філологія

filolóhija (romanization)
філоло́гії
філологі́чний (uncountable)


функція

fúnkcija (romanization)
фу́нкції
фу́нкції (nominative plural)
фу́нкцій (genitive plural)


фотографія

fotohráfija (romanization)
фотогра́фії
фотогра́фії (nominative plural)
фотогра́фій (genitive plural)
фотографі́чний

Uk-фотографія.ogg


фінік

fínik (romanization)
фі́ніка
фі́ніки (nominative plural)
фі́ніків (genitive plural)


філіжанка

filižánka (romanization)
філіжа́нки
філіжа́нки (nominative plural)
філіжа́нок (genitive plural)


хвороба

xvoróba (romanization)
хворо́би
хворо́би (nominative plural)
хворо́б (genitive plural)

Uk-хвороба.ogg


хвилина

xvylýna (romanization)
хвили́ни
хвили́ни (nominative plural)
хвили́н (genitive plural)
хвили́нка (diminutive)

Uk-хвилина.ogg


харчування

харчува́ти (xarčuváty) + -а́ння (-ánnja)

Uk-харчування.ogg


фігура

fihúra (romanization)
фігу́ри
фігу́ри (nominative plural)
фігу́р (genitive plural)


хронологія

xronolóhija (romanization)
хроноло́гії
хронологі́чний (uncountable)


дарение

дари́ть (darítʹ) + -е́ние (-énije)

darénije (romanization)
даре́ния
даре́ния (nominative plural)
даре́ний (genitive plural)


хмарочос

xmaročós (romanization)
хмарочо́са
хмарочо́си (nominative plural)
хмарочо́сів (genitive plural)


філософія

filosófija (romanization)
філосо́фії
філосо́фський (uncountable)
філософі́чний (uncountable)


хрест

xrest (romanization)
хреста́
хрести́ (nominative plural)
хресті́в (genitive plural)
хресто́вий
хре́сний


цвях

cvjax (romanization)
цвяха́
цвяхи́ (nominative plural)
цвяхі́в (genitive plural)


фунікулер

funikulér (romanization)
фунікуле́ра
фунікуле́ри (nominative plural)
фунікуле́рів (genitive plural)
фунікуле́рний


федерація

federácija (romanization)
федера́ції
федера́ції (nominative plural)
федера́цій (genitive plural)

Uk-федерація.ogg


чебрець

čebrécʹ (romanization)
чебрецю́
чебреце́вий (uncountable)

Uk-чебрець.ogg


християнство

xrystyjánstvo (romanization)
христия́нства
христия́нства (nominative plural)
христия́нств (genitive plural)


чесність

čésnistʹ (romanization)
че́сності
че́сности


цегла

céhla (romanization)
це́гли
цегляни́й (uncountable)
цеге́льний (uncountable)


чверть

čvertʹ (romanization)
чве́рті
чве́рти
чве́рті (nominative plural)
чве́ртей (genitive plural)


цукерка

cukérka (romanization)
цуке́рки
цуке́рки (nominative plural)
цуке́рок (genitive plural)
цуке́рковий
цукерко́вий
цуке́рочка (diminutive)

Uk-цукерка.ogg


числівник

čyslívnyk (romanization)
числі́вника
числі́вники (nominative plural)
числі́вників (genitive plural)


черевик

čerevýk (romanization)
череви́ка
череви́ки (nominative plural)
череви́ків (genitive plural)

Uk-черевик.ogg


хустка

xústka (romanization)
ху́стки
хустки́ (nominative plural)
хусто́к (genitive plural)
ху́сточка (diminutive)
хусти́нка (diminutive)
хусти́ночка (diminutive)
хусти́нонька (diminutive)


цілісність

cílisnistʹ (romanization)
ці́лісності
ці́лісности


хрін

来自原始斯拉夫語 *xrěnъ。

xrin (romanization)
хро́ну
хрі́ну
хрі́новий (uncountable)


чорнозем

čornózem (romanization)
чорно́зему
чорно́земи (nominative plural)
чорно́земів (genitive plural)
чорнозе́мний
чорно́земний


черга

čérha (romanization)
čerhá (romanization)
че́рги
черги́
че́рги (nominative plural)
черг (genitive plural)
чергови́й


чемпіонат

čempionát (romanization)
чемпіона́ту
чемпіона́ти (nominative plural)
чемпіона́тів (genitive plural)

Uk-чемпіонат.ogg


церква

来自原始斯拉夫語 *cьrky。

cérkva (romanization)
це́ркви
церкви́ (nominative plural)
церко́в (genitive plural)
церко́вний


халіфат

最终源自阿拉伯語 خِلَافَة (ḵilāfa)。對照俄語 халифа́т (xalifát) 與 哈薩克語 халифат (xalifat)。

xalifát (romanization)
халіфа́ту
халіфа́ти (nominative plural)
халіфа́тів (genitive plural)


халепа

xálepa (romanization)
xalépa (romanization)
ха́лепи
хале́пи
ха́лепи (nominative plural)
хале́пи (nominative plural)
ха́леп (genitive plural)
хале́п (genitive plural)


шафа

šáfa (romanization)
ша́фи
ша́фи (nominative plural)
шаф (genitive plural)


фракція

frákcija (romanization)
фра́кції
фра́кції (nominative plural)
фра́кцій (genitive plural)

Uk-фракція.ogg


фільтр

filʹtr (romanization)
фі́льтра
фі́льтри (nominative plural)
фі́льтрів (genitive plural)


чотирикутник

čotyrykútnyk (romanization)
чотирику́тника
чотирику́тники (nominative plural)
чотирику́тників (genitive plural)

Uk-чотирикутник.ogg


чорна діра

čórna dirá (romanization)
чо́рної діри́
чо́рні ді́ри (nominative plural)
чо́рних ді́р (genitive plural)
ді́рка (diminutive)


хвіст

来自原始斯拉夫語 *xvostъ。

xvist (romanization)
хвоста́
хвости́ (nominative plural)
хвості́в (genitive plural)


цивілізація

cyvilizácija (romanization)
цивіліза́ції
цивіліза́ції (nominative plural)
цивіліза́цій (genitive plural)
цивілізаці́йний


чавун

čavún (romanization)
чавуна́
чавуни́ (nominative plural)
чавуні́в (genitive plural)


хвиля

xvýlja (romanization)
хви́лі
хви́лі (nominative plural)
хвиль (genitive plural)


хвиля

来自波蘭語 chwila。


хірургія

xirurhíja (romanization)
хірургі́ї
хірургі́чний (uncountable)

хіру́рг

xirúrh, “外科醫生”


ди

拉丁字母 D/d 的名稱


частина

častýna (romanization)
части́ни
части́ни (nominative plural)
части́н (genitive plural)

Uk-частина.ogg


žal

源自古捷克語 žal、žěl，源自原始斯拉夫語 *žalь。


žal

源自原始斯拉夫語 *žalь。


żal

繼承自原始斯拉夫語 *žalь。


хот-дог

xot-dóg (romanization)
хот-до́га
хот-до́ги (nominative plural)
хот-до́гов (genitive plural)


занавес

源自за- (za-) + наве́с (navés, “篷，棚”)。參見заве́са (zavésa, “幕，帳”)。

zánaves (romanization)
за́навеса
за́навесы (nominative plural)
за́навесов (genitive plural)

Ru-занавес.ogg


szept

繼承自原始斯拉夫語 *šьръtъ。


крести

krésti (romanization)
кресте́й
кресто́вый


чирва

čírva (romanization)
чи́рвы
чи́рвы (nominative plural)
чирв (genitive plural)

че́рва (čérva)的另一種寫法


чирва

čýrva (romanization)
чи́рви
чи́рви (nominative plural)
чирв (genitive plural)

紅心，紅桃 （花色 ♥）


червы

紅心，紅桃 （花色 ♥）


допустимость

допусти́мый (dopustímyj) + -ость (-ostʹ)

dopustímostʹ (romanization)
допусти́мости
допусти́мости (nominative plural)
допусти́мостей (genitive plural)


бубна

búbna (romanization)
бу́бны
бу́бны (nominative plural)
бу́бен (genitive plural)
бубён (genitive plural)


бубна

búbna (romanization)
бу́бни
бу́бни (nominative plural)
бубн (genitive plural)


bambosz

借自土耳其語 pabuç，源自波斯語 پاپوش。


papuć

借自匈牙利語 papucs，源自鄂圖曼土耳其語 پابوج (pâbûc)，源自波斯語 پاپوش (pā-puš)。


парамеция

paramécija (romanization)
параме́ции
параме́ции (nominative plural)
параме́ций (genitive plural)


проглатывание

прогла́тывать (proglátyvatʹ) + -а́ние (-ánije, 動詞性抽象名詞後綴)。

proglátyvanije (romanization)
прогла́тывания
прогла́тывания (nominative plural)
прогла́тываний (genitive plural)


воздушный шар

vozdúšnyj šár (romanization)
возду́шного ша́ра
возду́шные шары́ (nominative plural)
возду́шных шаро́в (genitive plural)


pantofel

借自德語 Pantoffel，源自中古高地德語 pantoffel，源自中古法語，源自意大利語 pantofola。


аудио

а́удио файл


кратка

來自кра́ткая (krátkaja, “短”)。

krátka (romanization)
кра́тки
кра́тки (nominative plural)
кра́ток (genitive plural)

бре́ве

短音符 （附加符號 ˘）

бре́вис

短音符 （附加符號 ˘）

дуга́

短音符 （附加符號 ˘）

短音符 （附加符號 ˘）


дуо

源自拉丁語 duo (“二”)。


swąd

swędzieć 的動詞派生詞。


гадзіннік

來自古盧森尼亞語 годинникъ (hodinnik)。字面分析等同於 гадзі́на (hadzína) + -нік (-nik)。

hadzínnik (romanization)
гадзі́нніка
гадзі́ннікі (nominative plural)
гадзі́ннікаў (genitive plural)

Be-гадзіннік.ogg

нару́чны гадзі́ннік


спокойствие

споко́й(ный) (spokój(nyj)) + -ство (-stvo) + -ие (-ije)

spokójstvije (romanization)
споко́йствия
споко́йствия (nominative plural)
споко́йствий (genitive plural)

Ru-спокойствие.ogg


дзикгаръ

dzigar (romanization)
дзикгарꙋ
дзикгарый

зе́кгаръ (zégar, “時鐘”)的古烏克蘭語拼寫法


зеґаръ

zégar (romanization)
зеґарꙋ
зеґаровый
зеґарокъ
зеґарекъ

зе́кгаръ (zégar, “時鐘”)的另一種拼寫法


smród

繼承自原始斯拉夫語 *smordъ。


хвоꙗ

繼承自原始斯拉夫語 *xvòja，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *skwajāˀ，繼承自原始印歐語 *skwoy-eh₂，源自 *skwoy-。和俄語 хво́я (xvója)、古捷克語 chvojě 同源。

xvója (romanization)
хвои
хвои
хвой
хвойный
хвоевый

шостакъ повелъ… по хвоꙗмъ по ѡльхамъ по березамъ

（請為本使用例添加中文翻譯）

šostak povel… po xvojam po olʹxam po berezam


полоса

繼承自原始斯拉夫語 *polsa。

polosá (romanization)
полосы́
по́лосы (nominative plural)
поло́с (genitive plural)
поло́ска (diminutive)


aromat

借自拉丁語 arōmatis，源自古希臘語 ἄρωμα (árōma)。


зекгаръ

借自古波蘭語 zegar，源自中古高地德語 seigære。

zégar (romanization)
зекгарꙋ
зекгаровый
зекгарокъ
зекгарекъ

на зекгару звонокъ невеликій

（請為本使用例添加中文翻譯）


arom

源自古希臘語 ἄρωμα (árōma)。


свинарникъ

源自 *свина́ръ (*svinár) + -никъ (-nik)，源自 свинѧ́ (svinjá, “豬”) + -аръ (-ar)。和俄語 свина́рник (svinárnik) 同源。

svinárnik (romanization)
свинарника
свинарники (nominative plural)
свинарниковъ (genitive plural)
свинарничокъ

у концу тое оборы свинарничокъ старый

（請為本使用例添加中文翻譯）


powerbank

非同化借詞，源自英語 powerbank。


день рождения

denʹ roždénija (romanization)
дня́ рожде́ния
дни́ рожде́ния (nominative plural)
дне́й рожде́ния (genitive plural)


сніп

源自原始斯拉夫語 *snopъ。

snip (romanization)
снопа́
снопи́ (nominative plural)
снопі́в (genitive plural)


дерн

дёрн (djorn)的另一種拼寫法


шахівниця

šaxivnýcja (romanization)
шахівни́ці
шахівни́ці (nominative plural)
шахівни́ць (genitive plural)


щока

ščoká (romanization)
щоки́
що́ки (nominative plural)
щік (genitive plural)


шибениця

šýbenycja (romanization)
ши́бениці
ши́бениці (nominative plural)
ши́бениць (genitive plural)


шахи

来自波蘭語 szachy。

šáxy (romanization)
ша́хів
ша́ховий


шестірня

šestirnjá (romanization)
шестірні́
шестерні́ (nominative plural)
шестере́нь (genitive plural)


шкіра

škíra (romanization)
шкі́ри
шкі́ри (nominative plural)
шкір (genitive plural)
шкі́рний
шкі́рка (diminutive)


щоденник

ščodénnyk (romanization)
щоде́нника
щоде́нники (nominative plural)
щоде́нників (genitive plural)

Uk-щоденник.ogg


щелепа

ščélepa (romanization)
ще́лепи
ще́лепи (nominative plural)
ще́леп (genitive plural)


яловичина

Uk-яловичина.ogg


шкала Ріхтера

škalá Ríxtera (romanization)
шкали́ Рі́хтера

里氏地震規模，李氏地震分等標準，黎克特制震級


юрисдикція

jurysdýkcija (romanization)
юрисди́кції
юрисди́кції (nominative plural)
юрисди́кцій (genitive plural)
юрисдикці́йний


яйцеклітина

jajceklitýna (romanization)
яйцекліти́ни
яйцекліти́ни (nominative plural)
яйцекліти́н (genitive plural)


яблуко розбрату

jábluko rózbratu (romanization)
я́блука ро́збрату
я́блука ро́збрату (nominative plural)
я́блук ро́збрату (genitive plural)


швидкість

швидки́й (švydkýj, “快的，迅速的”, 形容词) + -ість (-istʹ, 构成名词的后缀)。

švýdkistʹ (romanization)
шви́дкості
шви́дкости
шви́дкості (nominative plural)
шви́дкостей (genitive plural)

Uk-швидкість.ogg


щітка

ščítka (romanization)
щі́тки
щітки́ (nominative plural)
щіто́к (genitive plural)

зубна́ щі́тка

zubná ščítka, “牙刷”


ікона

ikóna (romanization)
іко́ни
іко́ни (nominative plural)
іко́н (genitive plural)
іко́нний


іменник

iménnyk (romanization)
іме́нника
іме́нники (nominative plural)
іме́нників (genitive plural)

Uk-іменник.ogg


інститут

instytút (romanization)
інститу́ту
інститу́ти (nominative plural)
інститу́тів (genitive plural)

Uk-інститут.ogg


імунна система

imúnna systéma (romanization)
іму́нної систе́ми
іму́нні систе́ми (nominative plural)
іму́нних систе́м (genitive plural)


іпотека

ipotéka (romanization)
іпоте́ки
іпоте́ки (nominative plural)
іпоте́к (genitive plural)


інструкція

instrúkcija (romanization)
інстру́кції
інстру́кції (nominative plural)
інстру́кцій (genitive plural)

Uk-інструкція.ogg


інавгурація

inavhurácija (romanization)
інавгура́ції
інавгура́ції (nominative plural)
інавгура́цій (genitive plural)
інавгураці́йний


ікра

来自原始斯拉夫語 *jьkra。


якість

jákistʹ (romanization)
я́кості
я́кости
я́кості (nominative plural)
я́костей (genitive plural)


іноземна мова

inozémna móva (romanization)
інозе́мної мо́ви
інозе́мні мо́ви (nominative plural)
інозе́мних мо́в (genitive plural)


інтелігенція

Uk-інтелігенція.ogg


інцидент

incydént (romanization)
інциде́нту
інциде́нти (nominative plural)
інциде́нтів (genitive plural)

Uk-інцидент.ogg


ієрархія

ijerárxija (romanization)
ієра́рхії
ієра́рхії (nominative plural)
ієра́рхій (genitive plural)
ієрархі́чний


інфляція

infljácija (romanization)
інфля́ції
інфляці́йний (uncountable)

Uk-інфляція.ogg


імперія

impérija (romanization)
імпе́рії
імпе́рії (nominative plural)
імпе́рій (genitive plural)
імпе́рський


дэ

西里爾字母 Д / д 的名稱。

拉丁字母 D / d 的名稱。


історія

istórija (romanization)
істо́рії
істо́рії (nominative plural)
істо́рій (genitive plural)

Uk-історія.ogg


індустріалізація

industrializácija (romanization)
індустріаліза́ції
індустріаліза́ції (nominative plural)
індустріаліза́цій (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-індустріалізація.wav


індекс

índeks (romanization)
і́ндексу
і́ндекси (nominative plural)
і́ндексів (genitive plural)


іскра

来自原始斯拉夫語 *jьskra。

ískra (romanization)
і́скри
і́скри (nominative plural)
і́скор (genitive plural)
іскрови́й
і́скорка (diminutive)


ідеал

ideál (romanization)
ідеа́лу
ідеа́ли (nominative plural)
ідеа́лів (genitive plural)


книжный магазин

knížnyj magazín (romanization)
кни́жного магази́на
кни́жные магази́ны (nominative plural)
кни́жных магази́нов (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-книжный магазин.wav


единственное число

jedínstvennoje čisló (romanization)
еди́нственного числа́
еди́нственные чи́сла (nominative plural)
еди́нственных чи́сел (genitive plural)


множественное число

mnóžestvennoje čisló (romanization)
мно́жественного числа́
мно́жественные чи́сла (nominative plural)
мно́жественных чи́сел (genitive plural)


дід

源自原始斯拉夫語 *dědъ。

did (romanization)
ді́да
діди́ (nominative plural)

平安夜所用的儀式性穀物（сніп (snip)）

平安夜晚餐時放在桌子上方或下面的乾草


ікло

íklo (romanization)
і́кла
і́кла (nominative plural)
ікл (genitive plural)


їдальня

jidálʹnja (romanization)
їда́льні
їда́льні (nominative plural)
їда́лень (genitive plural)

Uk-їдальня.ogg


щедрість

ще́дрий (ščédryj) + -ість (-istʹ)

ščédristʹ (romanization)
ще́дрості
ще́дрости

Uk-щедрість.ogg


інструмент

instrumént (romanization)
інструме́нта
інструме́нти (nominative plural)
інструме́нтів (genitive plural)

Uk-інструмент.ogg


еженедельник

ježenedélʹnik (romanization)
еженеде́льника
еженеде́льники (nominative plural)
еженеде́льников (genitive plural)


единодушие

едино- (jedino-) + душа́ (dušá) + -ие (-ije)

jedinodúšije (romanization)
единоду́шия
единоду́шия (nominative plural)
единоду́ший (genitive plural)


ежегодник

ježegódnik (romanization)
ежего́дника
ежего́дники (nominative plural)
ежего́дников (genitive plural)


курва

繼承自古盧森尼亞語 ку́рва (kúrva)。

kúrva (romanization)
ку́рви
ку́рви (nominative plural)
курв (genitive plural)


сёги

借自日語 将棋 (しょうぎ, shōgi)。


секс-шоп

sɛ́ks-shóp (romanization)
се́кс-шо́па
се́кс-шо́пы (nominative plural)
се́кс-шо́пов (genitive plural)

性商店，成人用品店，性用品商店


Северная Корея

Sévernaja Koréja (romanization)
Се́верной Коре́и
северокоре́йский

Ru-Северная Корея.ogg

Коре́йская Наро́дно-Демократи́ческая Респу́блика

朝鮮，北韓（國家名，位於東亞）

朝鮮，北韓（國家名，位於東亞）


sex shop

性商店，成人用品店，性用品商店


Ru-Корейская Народно-Демократическая Республика.ogg

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/transcoded/9/96/Ru-Корейская_Народно-Демократическая_Республика.ogg/Ru-Корейская_Народно-Демократическая_Республика.ogg.mp3

朝鮮民主主義人民共和國（國家名，位於東亞）

zh-Корейская_Народно-Демократическая_Республика-ru-name-~Ibb46y~


чёрная дыра

čórnaja dyrá (romanization)
чёрной дыры́
чёрные ды́ры (nominative plural)
чёрных ды́р (genitive plural)

е́сли сжа́ть всю Зе́млю до разме́ра оре́ха - полу́чишь чёрную дыру́.

如果你把整個世界攥成一個堅果那麼大，它就會變成黑洞。

jésli sžátʹ vsju Zémlju do razméra oréxa - polúčišʹ čórnuju dyrú.


Южная Корея

Júžnaja Koréja (romanization)
Ю́жной Коре́и
южнокоре́йский

Ru-Южная Корея.ogg

Респу́блика Коре́я

韓國，南韓（國家名，位於東亞）

韓國，南韓（國家名，位於東亞）


элементарная частица

elementárnaja častíca (romanization)
элемента́рной части́цы
элемента́рные части́цы (nominative plural)
элемента́рных части́ц (genitive plural)

zh-элементарная_частица-ru-noun-5ZrH5EQw


естественный отбор

jestéstvennyj otbór (romanization)
есте́ственного отбо́ра
есте́ственные отбо́ры (nominative plural)
есте́ственных отбо́ров (genitive plural)


заём

zajóm (romanization)
за́йма
за́ймы (nominative plural)
за́ймов (genitive plural)
заёмный


амаретто

借自意大利語 amaretto (“略苦的”)。


Республика Корея

Respúblika Koréja (romanization)
Респу́блики Коре́я

Ru-Республика Корея.ogg

Ю́жная Коре́я

大韓民國（國家名，位於東亞）

大韓民國（國家名，位於東亞）


сянци

借自官話 象棋 (xiàngqí)。


целое число

céloje čisló (romanization)
це́лого числа́
це́лые чи́сла (nominative plural)
це́лых чи́сел (genitive plural)


жалеза

源自古東斯拉夫語 желѣзо (želězo)，源自原始斯拉夫語 *želězo。與盧森尼亞語 желїзо (željizo)、俄語 желе́зо (želézo)、烏克蘭語 залі́зо (zalízo)等同源。


жаропонижающее

žàroponižájuščeje (romanization)
жа̀ропонижа́ющего
жа̀ропонижа́ющие (nominative plural)
жа̀ропонижа́ющих (genitive plural)


желтопузик

želtopúzik (romanization)
желтопу́зика
желтопу́зики (nominative plural)
желтопу́зиков (genitive plural)


жмых

žmyx (romanization)
жмыха́
жмы́ха
жмыхи́ (nominative plural)
жмы́хи (nominative plural)
жмыхо́в (genitive plural)
жмы́хов (genitive plural)

渣(蔬果擠榨剩下的纖維)


жырафа

源自法語 girafe，源自意大利語 giraffa，源自阿拉伯語 زَرَافَة (zarāfa)。

žyráfa (romanization)
жыра́фы
жыра́фы (nominative plural)
жыра́ф (genitive plural)


тарашкевіца

源自白俄羅斯語姓氏 Тарашке́віч (Taraškjévič, “塔拉什基維奇”)，源自布拉尼斯瓦夫·塔拉什基維奇（白俄羅斯公眾人物、政治家和語言學家）。


указательный палец

ukazátelʹnyj pálec (romanization)
указа́тельного па́льца
указа́тельные па́льцы (nominative plural)
указа́тельных па́льцев (genitive plural)

Ru-указательный палец.ogg


безымянный палец

bezymjánnyj pálec (romanization)
безымя́нного па́льца
безымя́нные па́льцы (nominative plural)
безымя́нных па́льцев (genitive plural)

Ru-безымянный палец.ogg


большой палец

bolʹšój pálec (romanization)
большо́го па́льца
больши́е па́льцы (nominative plural)
больши́х па́льцев (genitive plural)

Ru-большой палец.ogg


средний палец

srédnij pálec (romanization)
сре́днего па́льца
сре́дние па́льцы (nominative plural)
сре́дних па́льцев (genitive plural)

Ru-средний палец.ogg


жыццё

與教會斯拉夫語 житьѥ (žitĭje)、烏克蘭語 життя́ (žyttjá)、俄語 житие́ (žitijé)、波蘭語 życie等同源。

žyccjó (romanization)
жыцця́
жыцці́ (nominative plural)
жы́ццяў (genitive plural)
жыццёў (genitive plural)

до́ўгае жыццё

каро́ткае жыццё

памі́ж жыццём і сме́рцю


смерць

源自古東斯拉夫語 съмьрть (sŭmĭrtĭ)，源自原始斯拉夫語 *sъmьrtь。

smjercʹ (romanization)
сме́рці
сме́рці (nominative plural)
смярце́й (genitive plural)
сме́рцяў (genitive plural)

памі́ж жыццём і сме́рцю


Szczebrzeszyn

什切布熱申：城鎮名，位於波蘭盧布林省


бедната

Be-бедната.ogg


багацце

baháccje (romanization)
бага́цця
бага́цці (nominative plural)
бага́ццяў (genitive plural)

Be-багацце.ogg


заглавная буква

zaglávnaja búkva (romanization)
загла́вной бу́квы
загла́вные бу́квы (nominative plural)
загла́вных бу́кв (genitive plural)


прописная буква

propisnája búkva (romanization)
прописно́й бу́квы
прописны́е бу́квы (nominative plural)
прописны́х бу́кв (genitive plural)


бяда

源自原始斯拉夫語 *běda。

bjadá (romanization)
бяды́
бе́ды (nominative plural)
бед (genitive plural)


орфограмма

源自古希臘語 ὀρθός (orthós, “直的；正確的，真實的”) + γράμμα (grámma, “寫下的東西；字母”)。

orfográmma (romanization)
орфогра́ммы
орфогра́ммы (nominative plural)
орфогра́мм (genitive plural)

符合傳統正字法規則（而非按照發音）的拼寫

通過書面形式來表示語言語形特徵的持續穩定方式，如俄語形容詞陽性屬格單數結尾 -ого ，並不按照發音拼作-ава（例：но́вого (nóvovo)）


zarost

zaróść 的動詞派生詞，zarosnąć的變體。


imiesłów przymiotnikowy bierny

字面意思為“被動形容詞性分詞”。

同類詞： imiesłów przymiotnikowy czynny

forma strony biernej


imiesłów przymiotnikowy czynny

字面意思為“主動形容詞性分詞”。

同類詞： imiesłów przymiotnikowy bierny

forma strony czynnej


забывчивость

забы́вчивый (zabývčivyj) + -ость (-ostʹ)

zabývčivostʹ (romanization)
забы́вчивости
забы́вчивости (nominative plural)
забы́вчивостей (genitive plural)


urodzaj

繼承自原始斯拉夫語 *uroďajь。


wodorost

源自woda + -o- + rosnąć。对比白俄羅斯語 во́дарасць (vódarascʹ)。


wzgląd

繼承自原始斯拉夫語 *vъzględъ。


заглавие

zaglávije (romanization)
загла́вия
загла́вия (nominative plural)
загла́вий (genitive plural)
загла́вный


dostatek

繼承自原始斯拉夫語 *dostatъkъ。


czyn

繼承自原始斯拉夫語 *činъ。

Liczą się czyny, nie słowa.


jałowiec

繼承自原始斯拉夫語 *jalovьcь。


pożytek

繼承自原始斯拉夫語 *požitъkъ。


płód

繼承自原始斯拉夫語 *plodъ。


zgon

繼承自原始斯拉夫語 *sъgonъ。对比古波蘭語 skon。


зверство

zvérstvo (romanization)
зве́рства
зве́рства (nominative plural)
зверств (genitive plural)


затмение

zatménije (romanization)
затме́ния
затме́ния (nominative plural)
затме́ний (genitive plural)


prapoczątek

最古老的時期，最開端的時期


заноза

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

zanóza (romanization)
зано́зы
зано́зы (nominative plural)
зано́з (genitive plural)


звательный падеж

zvátelʹnyj padéž (romanization)
зва́тельного падежа́
зва́тельные падежи́ (nominative plural)
зва́тельных падеже́й (genitive plural)


затылок

zatýlok (romanization)
заты́лка
заты́лки (nominative plural)
заты́лков (genitive plural)
заты́лочек (diminutive)

Ru-затылок.ogg


kodeks

借自拉丁語 cōdex。


nawias

繼承自原始斯拉夫語 *navěsъ。


potraw

古波蘭語 potrawić 的動詞派生詞，源自trawić。


wiec

繼承自古波蘭語 wiece，源自原始斯拉夫語 *věťe。


opak

繼承自原始斯拉夫語 *opakъ。


зажигалка

зажига́ть (zažigátʹ, “點火，引燃”) + -лка (-lka)

zažigálka (romanization)
зажига́лки
зажига́лки (nominative plural)
зажига́лок (genitive plural)

Ru-зажигалка.ogg


upał

upalić 的動詞派生詞。


modzel

繼承自原始斯拉夫語 *mozolъ。mozół的同源對似詞。


mozół

繼承自原始斯拉夫語 *mozolъ。modzel的同源對似詞。


rozrzut

rozrzucić 的動詞派生詞。


znój

繼承自原始斯拉夫語 *znojь (“熱，悶熱”)。


orzeszek ziemny

字面意思是「地上堅果」。


zakaz

zakazać 的動詞派生詞。


skwar

繼承自原始斯拉夫語 *skvarъ。


wskaz

wskazać 的動詞派生詞。


powab

Marcin szybko dostrzegł powaby pani Miny, przyjaciółki pani Leili.

Marcin 很快發現 Leila 小姐的朋友，Mina 小姐的魅力所在。


przykaz

przykazać 的動詞派生詞。


úpal

upálit 的動詞派生詞。


pokaz

pokazać 的動詞派生詞。


przyjazd

przyjeżdżać 的動詞派生詞。


objazd

objeżdżać 的動詞派生詞。


odlot

odlecieć 的動詞派生詞。


odjazd

odjeżdżać 的動詞派生詞。

odlot

服藥後達到的極樂、興奮狀態

服藥後達到的極樂、興奮狀態


wyjazd

wyjeżdżać 的動詞派生詞。


podjazd

podjeżdżać 的動詞派生詞。


przejazd

przejeżdżać 的動詞派生詞。


okaz

okazać 的動詞派生詞。

標本（尤其用於生物學或礦物學）


dekalog

借自拉丁語 decalogus，源自古希臘語 δεκάλογος (dekálogos)，源自古希臘語 δέκα (déka) + λόγος (lógos)。


przepust

przepuścić 的動詞派生詞。

przepust kablowy


żydek

源自żyd + -ek；Żyd (“猶太人，有猶太血統者”)或żyd (“信猶太教者”)的指小詞。


быкъ

byk (romanization)
быка́
быки́ (nominative plural)
быко́въ (genitive plural)
бы́чій
бычо́къ (diminutive)

бык (byk)在1918年正寫法改革以前的寫法。


золата

源自原始斯拉夫語 *zolto。與俄語 зо́лото (zóloto)同源。

zólata (romanization)
зо́лата
залаты́ (uncountable)


зростання

Uk-зростання.ogg


зорка

зара́ (zará) + -ка (-ka)，源自原始斯拉夫語 *zorja。與烏克蘭語 зі́рка (zírka)同源。звязда́ (zvjazdá)在白俄羅斯語中未被保留下來。

zórka (romanization)
зо́ркі
зо́ркі (nominative plural)
зо́рак (genitive plural)

зо́рачка

zóračka, “小星星”


зіма

源自原始斯拉夫語 *zima，源自原始波羅的-斯拉夫語 *źeimā́ˀ。

zimá (romanization)
зімы́
зі́мы (nominative plural)
зім (genitive plural)


зубрёжка

zubrjóžka (romanization)
зубрёжки
зубрёжки (nominative plural)
зубрёжк (genitive plural)


звязда

源自原始斯拉夫語 *gvězda。

zvjazdá (romanization)
звязды́
звёзды (nominative plural)
звёзд (genitive plural)
звёздаў (genitive plural)


smug

细长的... 森林或田野

smuga (“条纹，纹路”)的另一種寫法。


известняк

и́звесть (ízvestʹ, “石灰”) + -ня́к (-nják)。

izvestnják (romanization)
известняка́
известняки́ (nominative plural)
известняко́в (genitive plural)


изъявительное наклонение

izʺjavítelʹnoje naklonénije (romanization)
изъяви́тельного наклоне́ния
изъяви́тельные наклоне́ния (nominative plural)
изъяви́тельных наклоне́ний (genitive plural)

zh-изъявительное_наклонение-ru-noun-FigoPfaJ


изразец

Vasmer 認為源自из- (iz-) + ре́зать (rézatʹ, “切割”) + -е́ц (-éc)，詞根的元音出現難以解釋的轉換。Preobrazhensky（Trubachev 引用）則認為，詞根應該是рази́ть (razítʹ, “擊打”)。

izrazéc (romanization)
изразца́
изразцы́ (nominative plural)
изразцо́в (genitive plural)


сослагательное наклонение

soslagátelʹnoje naklonénije (romanization)
сослага́тельного наклоне́ния
сослага́тельные наклоне́ния (nominative plural)
сослага́тельных наклоне́ний (genitive plural)

zh-сослагательное_наклонение-ru-noun-49oxTg4H


исцеление

исцели́ть (iscelítʹ) + -е́ние (-énije)

iscelénije (romanization)
исцеле́ния
исцеле́ния (nominative plural)
исцеле́ний (genitive plural)

чуде́сное исцеле́ние


повелительное наклонение

povelítelʹnoje naklonénije (romanization)
повели́тельного наклоне́ния
повели́тельные наклоне́ния (nominative plural)
повели́тельных наклоне́ний (genitive plural)

zh-повелительное_наклонение-ru-noun-v96ZUpFH


спица

繼承自原始斯拉夫語 *stъpica。

spíca (romanization)
спи́цы
спи́цы (nominative plural)
спиц (genitive plural)


ипотека

源自拉丁語 hypothēca (“抵押”)，源自古希臘語 ὑποθήκη (hupothḗkē, “警告，抵押”)。

ipotéka (romanization)
ипоте́ки
ипоте́ки (nominative plural)
ипоте́к (genitive plural)
ипоте́чный


импорт

ímport (romanization)
и́мпорта
и́мпорты (nominative plural)
и́мпортов (genitive plural)


калена

源自古東斯拉夫語 колѣно (kolěno)，源自原始斯拉夫語 *kolěno。

kaljéna (romanization)
кале́на
кале́ні (nominative plural)
кале́нь (genitive plural)
кале́няў (genitive plural)


палатализация

palatalizácija (romanization)
палатализа́ции
палатализа́ции (nominative plural)
палатализа́ций (genitive plural)


кандзи

借自日語 漢字 (kanji)。


каляндар

kaljandár (romanization)
календара́
календары́ (nominative plural)
календаро́ў (genitive plural)

Be-каляндар.ogg


измерение

изме́рить (izméritʹ) + -е́ние (-énije)

izmerénije (romanization)
измере́ния
измере́ния (nominative plural)
измере́ний (genitive plural)

Ru-измерение.ogg

в трёх измере́ниях

с тремя́ измере́ниями


карабель

源自古東斯拉夫語 корабль (korablĭ)，源自原始斯拉夫語 *korabľь。

karabjélʹ (romanization)
карабля́
караблі́ (nominative plural)
караблёў (genitive plural)


каймак

借自土耳其語 kaymak，來自鄂圖曼土耳其語 قایماق (kaymak)。

kajmák (romanization)
кайма́ка
кайма́ки (nominative plural)
кайма́ков (genitive plural)


dziennik

dziennik urzędowy

dziennik okrętowy


насилие

nasílije (romanization)
наси́лия
наси́лия (nominative plural)
наси́лий (genitive plural)

Ru-насилие.ogg


каракалпак

借自卡拉卡爾帕克語 qaraqalpaq。

karakalpák (romanization)
каракалпа́ка
каракалпа́ки (nominative plural)
каракалпа́ков (genitive plural)


bilingwizm

借自法語 bilinguisme。 字面分析等同於 bi- + lingwistyka + -izm。（1919年）


калаш

kaláš (romanization)
калаша́
калаши́ (nominative plural)
калаше́й (genitive plural)


кака

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

káka (romanization)
ка́ки
ка́ки (nominative plural)
как (genitive plural)


кака

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


кана

借自日語 仮名 (kana)。


кветка

與俄語 цвето́к (cvetók)有關。

kvjétka (romanization)
кве́ткі
кве́ткі (nominative plural)
кве́так (genitive plural)


катакана

katákana (romanization)
katakána (romanization)
ката́каны
катака́ны


киносъемка

киносъёмка (kinosʺjómka)的另一種拼寫法


кіш

源自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，源自原始斯拉夫語 *košь。與波蘭語 kosz、塞爾維亞-克羅地亞語 кош等同源。

kiš (romanization)
коша́
коші́ (nominative plural)
коші́в (genitive plural)


кориандр

koriándr (romanization)
кориа́ндра
кориа́ндры (nominative plural)
кориа́ндров (genitive plural)


драгоценный камень

dragocénnyj kámenʹ (romanization)
драгоце́нного ка́мня
драгоце́нные ка́мни (nominative plural)
драгоце́нных камне́й (genitive plural)


кинза

借自格魯吉亞語 ქინძი (kinʒi)。


кичливость

kičlívostʹ (romanization)
кичли́вости
кичли́вости (nominative plural)
кичли́востей (genitive plural)


киш

kiš (romanization)
ки́ша
ки́ши (nominative plural)
ки́шей (genitive plural)


заносчивость

зано́счивый (zanósčivyj) + -ость (-ostʹ)

zanósčivostʹ (romanization)
зано́счивости
зано́счивости (nominative plural)
зано́счивостей (genitive plural)


кладенец

kladenéc (romanization)
кладенца́
кладенцы́ (nominative plural)
кладенцо́в (genitive plural)

僅用於меч-кладене́ц (meč-kladenéc, “神話中有魔力的劍”)


колиска

kolýska (romanization)
коли́ски
коли́ски (nominative plural)
коли́ск (genitive plural)

Uk-колиска.ogg


кокаць

源自原始斯拉夫語 *kogъtь，源自原始印歐語 *keg-、*keng- (“釘；鉤”)。

kókacʹ (romanization)
ко́каця
ко́каці (nominative plural)
ко́кацяў (genitive plural)


korak

源自原始斯拉夫語 *korakъ。


кожемяка

kožemjáka (romanization)
кожемя́ки
кожемя́ки (nominative plural)
кожемя́к (genitive plural)


кэш

kɛš (romanization)
кэ́ша
кэ́ши (nominative plural)
кэ́шей (genitive plural)


kosz

繼承自原始斯拉夫語 *košь。


корсак

源自原始突厥語 *karsak。

korsák (romanization)
корса́ка
корса́ки (nominative plural)
корса́ков (genitive plural)


коренной зуб

korennój zúb (romanization)
коренно́го зу́ба
коренны́е зу́бы (nominative plural)
коренны́х зубо́в (genitive plural)


комментирование

комменти́ровать (kommentírovatʹ) + -ание (-anije)

kommentírovanije (romanization)
комменти́рования
комменти́рования (nominative plural)
комменти́рований (genitive plural)


клир

klir (romanization)
кли́ра
кли́ры (nominative plural)
кли́ров (genitive plural)


классовая борьба

klássovaja borʹbá (romanization)
кла́ссовой борьбы́

Таки́м о́бразом, ключевы́м фа́ктором социа́льно-экономи́ческого прогре́сса, кото́рый ознаменова́л бы перехо́д к но́вому спо́собу произво́дства, стано́вится кла́ссовая борьба́, то есть, в соотве́тствии с иде́ями В. И. Ле́нина, борьба́ организо́ванного пролетариа́та.

因此，依照弗拉基米爾·烏里揚諾夫-列寧的理論，階級鬥爭是無產階級聯合起來的鬥爭，是社會經濟進步的重要因素，標誌著邁向新生產方式的轉變。

2021, D. B. Jabborov, O. O. Komolov and co., ДЕГЛОБАЛИЗАЦИЯ: КРИЗИС НЕОЛИБЕРАЛИЗМА И ДВИЖЕНИЕ К НОВОМУ МИРОПОРЯДКУ [去全球化：新自由主義及新世界秩序運動的危機], →DOI，頁號 241:


скидка

skídka (romanization)
ски́дки
ски́дки (nominative plural)
ски́док (genitive plural)
ски́дочный


короткое замыкание

korótkoje zamykánije (romanization)
коро́ткого замыка́ния
коро́ткие замыка́ния (nominative plural)
коро́тких замыка́ний (genitive plural)


колыбельная

колыбе́льная пе́сня (kolybélʹnaja pésnja) 的缩略形式。

kolybélʹnaja (romanization)
колыбе́льной
колыбе́льные (nominative plural)
колыбе́льных (genitive plural)

Ru-колыбельная.ogg


копия

kópija (romanization)
ко́пии
ко́пии (nominative plural)
ко́пий (genitive plural)


кеш

keš (romanization)
ке́ша
ке́ши (nominative plural)
ке́шей (genitive plural)

кэш (kɛš, “緩存；快取”)的另一種寫法


кеш

кэш (kɛš, “錢；現金”)的另一種寫法


контрабанда

kontrabánda (romanization)
контраба́нды
контраба́нды (nominative plural)
контраба́нд (genitive plural)

провози́ть/провезти́ контраба́ндой


контрабанда

借自俄語 контраба́нда (kontrabánda)，源自法語 contrebande，源自意大利語 contrabbando。

kontrabánda (romanization)
контраба́нди
контраба́ндний (uncountable)


контраст

kontrást (romanization)
контра́ста
контра́сты (nominative plural)
контра́стов (genitive plural)

Ru-контраст.ogg


контраст

kontrást (romanization)
контра́сту
контра́сти (nominative plural)
контра́стів (genitive plural)

Uk-контраст.ogg


косць

源自原始斯拉夫語 *kostь。與俄語 кость (kostʹ)同源。

koscʹ (romanization)
ко́сці
ко́сці (nominative plural)
касце́й (genitive plural)


кропля

源自波蘭語 kropla。

króplja (romanization)
кро́плі
кро́плі (nominative plural)
кро́пляў (genitive plural)
кро́пель (genitive plural)
кро́пелька (diminutive)


kręg

繼承自原始斯拉夫語 *krǫgъ。


городъ

górod (romanization)
го́рода
города́ (nominative plural)
городо́въ (genitive plural)

го́род (górod)在1918年正寫法改革以前的寫法。


крестовый поход

krestóvyj poxód (romanization)
кресто́вого похо́да
кресто́вые похо́ды (nominative plural)
кресто́вых похо́дов (genitive plural)


кризис

借自拉丁語 crisis，源自古希臘語 κρίσις (krísis, “決定，判斷；審判，判決；爭吵，爭執”)，源自κρίνω (krínō, “分離，分辨；挑選，選擇；判斷”)。

krízis (romanization)
кри́зиса
кри́зисы (nominative plural)
кри́зисов (genitive plural)
кри́зисный


объятие

obʺjátije (romanization)
объя́тия
объя́тия (nominative plural)
объя́тий (genitive plural)

Ru-объятие.ogg

с распростёртыми объя́тиями


объятье

obʺjátʹje (romanization)
объя́тья
объя́тья (nominative plural)
объя́тий (genitive plural)

объя́тие (obʺjátije)的另一種寫法


otěr

otřít 的動詞派生詞。


килт

kilt (romanization)
ки́лта
ки́лты (nominative plural)
ки́лтов (genitive plural)


otor

繼承自原始斯拉夫語 *ǫtorъ.


ложак

源自原始斯拉夫語 *lože。

lóžak (romanization)
ло́жка
ло́жкі (nominative plural)
ло́жкаў (genitive plural)


логотип

logotíp (romanization)
логоти́па
логоти́пы (nominative plural)
логоти́пов (genitive plural)


літара

lítara (romanization)
лі́тары
лі́тары (nominative plural)
лі́тар (genitive plural)


могілкі

магі́ла (mahíla)的指小詞。

móhilki (romanization)
мо́гілак
мо́гілкаў

Be-могілкі.ogg


магіла

源自原始斯拉夫語 *mogyla。

mahíla (romanization)
магі́лы
магі́лы (nominative plural)
магі́л (genitive plural)


ластовица

lástovica (romanization)
ла́стовицы
ла́стовицы (nominative plural)
ла́стовиц (genitive plural)


моладзь

源自原始斯拉夫語 *moldь。與малады́ (maladý, “年輕的”)有關。與俄語 мо́лодь (mólodʹ)同源。

Be-моладзь.ogg


малако

源自原始斯拉夫語 *melko，借自原始日耳曼語 *meluks，源自原始印歐語 *h₂melǵ-。

malakó (romanization)
малака́
мало́чны (uncountable)
малачко́ (diminutive)


малітва

源自原始斯拉夫語 *modlitva。與俄語 моли́тва (molítva)同源。

malítva (romanization)
малі́твы
малі́твы (nominative plural)
малі́тваў (genitive plural)


макъ

mak (romanization)
ма́ка
ма́ки (nominative plural)
ма́ковъ (genitive plural)

мак (mak)在1918年正寫法改革以前的寫法。


маз

maz (romanization)
ма́зу
ма́зы (nominative plural)
ма́заў (genitive plural)


маз

maz (romanization)
ма́за
ма́зы (nominative plural)
ма́зов (genitive plural)


маз

maz (romanization)
ма́за
ма́зи (nominative plural)
ма́зів (genitive plural)


любов

繼承自古烏克蘭語 любо́въ f (ljubóv, 主格、賓格)，源自原始斯拉夫語 *ľubъ̀vь f (主格形*ľubỳ f的賓格)。
與白俄羅斯語 любо́ў f (ljubóŭ)、俄語 любо́вь f (ljubóvʹ)等同源。


марозіва

maróziva (romanization)
маро́зівы
маро́зівы (nominative plural)
маро́зіў (genitive plural)


Филиппины

Ru-Филиппины.ogg

菲律賓（國家，群島名，位於東南亞）


мароз

源自原始斯拉夫語 *morzъ。與俄語 моро́з (moróz)同源。

maróz (romanization)
маро́зу
маразы́ (nominative plural)
маразо́ў (genitive plural)


масліна

源自教會斯拉夫語 маслина (maslina)。

maslína (romanization)
маслі́ны
маслі́ны (nominative plural)
маслі́н (genitive plural)


мигдаль

myhdálʹ (romanization)
мигда́ля
мигда́лі (nominative plural)
мигда́лів (genitive plural)


жительство

žítelʹstvo (romanization)
жи́тельства
жи́тельства (nominative plural)
жи́тельств (genitive plural)

Ru-жительство.ogg


мило

繼承自原始斯拉夫語 *mydlo，源自*myti (“洗”)。等同於ми́ти (mýty) + -ло (-lo)。

mýlo (romanization)
ми́ла
ми́ла (nominative plural)
мил (genitive plural)
ми́льний
ми́ляний
ми́льце (diminutive)


место жительства

mésto žítelʹstva (romanization)
ме́ста жи́тельства
места́ жи́тельства (nominative plural)
ме́ст жи́тельства (genitive plural)


мета

méta (romanization)
ме́ты
ме́ты (nominative plural)
мет (genitive plural)


мета

méta (romanization)
metá (romanization)
ме́ты
меты́
ме́ты (nominative plural)
мет (genitive plural)


мета

借詞，經由波蘭語 meta，源自拉丁語 mēta。

metá (romanization)
мети́
ме́ти (nominative plural)
мет (genitive plural)


heban

借自拉丁語 hebenus，源自古希臘語 ἕβενος (hébenos)，源自埃及語 hbnj。


морожене

源自моро́жений (moróženyj, “凍結的”)，源自моро́зити (morózyty, “凍結”)。


мурашнік

murášnik (romanization)
мура́шніка
мура́шнікі (nominative plural)
мура́шнікаў (genitive plural)

Be-мурашнік.ogg


морозиво

源自морозити (morozyty, “凍結，冷卻”) + -иво (-yvo)，源自мороз (moroz)，源自古東斯拉夫語 морозъ (morozŭ)，源自原始斯拉夫語 *morzъ。

Uk-морозиво.ogg


мыла

源自原始斯拉夫語 *mydlo。與烏克蘭語 ми́ло (mýlo)、俄語 мы́ло (mýlo)、波蘭語 mydło等同源。


мурашка

muráška (romanization)
мура́шки
мура́шки (nominative plural)
мура́шек (genitive plural)


снежная буря

snéžnaja búrja (romanization)
сне́жной бу́ри
сне́жные бу́ри (nominative plural)
сне́жных бу́рь (genitive plural)


мір

繼承自原始斯拉夫語 *mirъ。

mir (romanization)
мі́ра
мі́ры (nominative plural)
мі́раў (genitive plural)


lud

繼承自原始斯拉夫語 *ľudъ。


ruter

router的另一種拼寫法


нага

源自原始斯拉夫語 *noga，源自原始印歐語 *h₃nogʰ-。

nahá (romanization)
нагі́
но́гі (nominative plural)
ног (genitive plural)


нумар

númar (romanization)
ну́мара
нумары́ (nominative plural)
нумаро́ў (genitive plural)

Які́ ваш ну́мар тэлефо́на?

(雜誌、報紙等的) 期號


олія

源自古東斯拉夫語 олѣи (olěi, “橄欖油”)，源自原始斯拉夫語 *olějь，借自古希臘語 ἔλαιον (élaion)或拉丁語 oleum。
與白俄羅斯語 алей (aljej)、保加利亞語 елей (elej)、下索布語 wolej、波蘭語 olej、斯洛文尼亞語 olje、上索布語 wolij同源。

olíja (romanization)
олі́ї
олі́ї (nominative plural)
олі́й (genitive plural)


Dniestr

借自俄語 Днестр (Dnestr)，源自上古奧塞提亞語 *dānu + *nazdya。

德涅斯特河（河名，位於烏克蘭and摩爾多瓦）


ничья

源自ничья́ игра́ (ničʹjá igrá, “無人的比賽”)。

ničʹjá (romanization)
ничье́й
ничьи́ (nominative plural)
ничьи́х (genitive plural)


туалетная бумага

tualétnaja bumága (romanization)
туале́тной бума́ги
туале́тные бума́ги (nominative plural)
туале́тных бума́г (genitive plural)

Ru-туалетная бумага.ogg


Приднестровье

при- (pri-) + Днестр (Dnestr, “德涅斯特河”) + -о́вый (-óvyj) + -ье (-ʹje)

Pridnestróvʹje (romanization)
Приднестро́вья
приднестро́вский

Ru-Приднестровье.ogg


отрута

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與白俄羅斯語 атру́та (atrúta)同源。

otrúta (romanization)
отру́ти
отру́ти (nominative plural)
отру́т (genitive plural)


нырка

源自波蘭語 nerka。

nýrka (romanization)
ны́ркі
ны́ркі (nominative plural)
ны́рак (genitive plural)


остановка

ostanóvka (romanization)
остано́вки
остано́вки (nominative plural)
остано́вок (genitive plural)
остано́вочка (diminutive)

Ru-остановка.ogg


атрута

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與烏克蘭語 отру́та (otrúta)同源。

atrúta (romanization)
атру́ты
атру́ты (nominative plural)
атру́т (genitive plural)


пытальнік

源自 пыта́ць (pytácʹ) + -нік (-nik)。

pytálʹnik (romanization)
пыта́льніка
пыта́льнікі (nominative plural)
пыта́льнікаў (genitive plural)

Be-пытальнік.ogg


отговор

отговори́ть (otgovorítʹ) 的動詞派生詞。

otgovór (romanization)
отгово́ра
отгово́ры (nominative plural)
отгово́ров (genitive plural)


пытанне

源自пыта́ць (pytácʹ) + -а́нне (-ánnje)。

pytánnje (romanization)
пыта́ння
пыта́нні (nominative plural)
пыта́нняў (genitive plural)

Be-пытанне.ogg

у мяне́ ёсць пыта́нне


классная комната

klássnaja kómnata (romanization)
кла́ссной ко́мнаты
кла́ссные ко́мнаты (nominative plural)
кла́ссных ко́мнат (genitive plural)


ол

繼承自古東斯拉夫語 олъ (olŭ, “發酵酒；烈酒”)，源自原始斯拉夫語 *ȍlъ (“啤酒，發酵酒”)。

ol (romanization)
о́ла
о́лы (nominative plural)
о́лов (genitive plural)


ватра

源自原始斯拉夫語 *vatra，最终源自原始伊朗語 *HáHtr̥š。準確的派生路徑不明。與奧塞梯語 арт (art, “火”)、波斯語 آدر (“火”)、阿維斯陀語 𐬁𐬙𐬀𐬭 (ātar, “火”)、普什圖語 اور (“火”)，以及借詞阿爾巴尼亞語 vatër、羅馬尼亞語 vatră、古典亞美尼亞語 ատր- (atr-)同源。
或可能源自原始阿爾巴尼亞語 *ōtar，源自原始伊朗語 *HáHtr̥š。

vátra (romanization)
ва́три
ва́три (nominative plural)
ватр (genitive plural)


открытость

Ru-открытость.ogg


паветра

源自ве́цер (vjécjer, “風”)。與波蘭語 powietrze、烏克蘭語 пові́тря (povítrja)、俄語 пове́трие (povétrije)同源。

pavjétra (romanization)
паве́тра
паве́траны (uncountable)

Be-паветра.ogg


пакой

源自原始斯拉夫語 *pokojь。

pakój (romanization)
пако́я
пако́і (nominative plural)
пако́яў (genitive plural)


памідор

pamidór (romanization)
памідо́ра
памідо́ры (nominative plural)
памідо́раў (genitive plural)


папера

源自德語 Papier，可能經由波蘭語 papier。

papjéra (romanization)
папе́ры
папе́ры (nominative plural)
папе́р (genitive plural)
папе́раў (genitive plural)
папяро́вы
папе́равы
папе́рны
папе́рка (diminutive)


перамога

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與烏克蘭語 перемо́га (peremóha)同源。

pjeramóha (romanization)
перамо́гі
перамо́гі (nominative plural)
перамо́г (genitive plural)

Be-перамога.ogg


плес

плёс (pljos)的另一種拼寫法


перац

源自古東斯拉夫語 пьпьрьць (pĭpĭrĭcĭ)，源自пьпьрь (pĭpĭrĭ, “辣椒”) + -ьць (-ĭcĭ)，源自原始斯拉夫語 *pьpьrь。與俄語 пе́рец (pérec)同源。

pjérac (romanization)
пе́рцу
пе́рцы (nominative plural)
пе́рцаў (genitive plural)
пе́рцавы
пе́рчык (diminutive)


паток

源自原始斯拉夫語 *potokъ。

patók (romanization)
пато́ку
пато́кі (nominative plural)
пато́каў (genitive plural)


рамбутан

rambután (romanization)
рамбута́на
рамбута́ны (nominative plural)
рамбута́нов (genitive plural)


питие

借自教會斯拉夫語 питиѥ (pitije)。питьё (pitʹjó)的同源對似詞，其繼承自東斯拉夫語支。

pitijé (romanization)
пития́
пития́ (nominative plural)
пити́й (genitive plural)


пака

請參閲主詞條的词源章節。

páka (romanization)
па́ки
па́ки (nominative plural)
пак (genitive plural)


паб

pab (romanization)
па́ба
па́бы (nominative plural)
па́бов (genitive plural)

酒吧（一般用於外國語境下）


охота

繼承自原始斯拉夫語 *oxota，派生自хоте́ть (xotétʹ)。

oxóta (romanization)
охо́ты
охо́ты (nominative plural)
охо́т (genitive plural)


охота

лов (lov)的避諱語，派生自詞源1。

Дра́ма на охо́те

狩獵劇（小說《射擊俱樂部》的俄文版標題）


kout

源自古捷克語 kút，源自原始斯拉夫語 *kǫtъ。对比塞爾維亞-克羅地亞語 kut。


фурсьют

fúrsʹjut (romanization)
фу́рсьюта
фу́рсьюты (nominative plural)
фу́рсьютов (genitive plural)


рогоз

繼承自原始斯拉夫語 *rogozъ。

rogóz (romanization)
рого́за
рогоза́
рого́зы (nominative plural)
рогозы́ (nominative plural)
рого́зов (genitive plural)
рогозо́в (genitive plural)


pisk

繼承自原始斯拉夫語 *piskъ。


брахня

源自браха́ць (braxácʹ)。與烏克蘭語 брехня́ (brexnjá)、俄語 брехня́ (brexnjá)同源。

braxnjá (romanization)
брахні́
брахні́ (nominative plural)
брахне́й (genitive plural)


хлусня

源自хлусі́ць (xlusícʹ, “說謊”)，源自原始斯拉夫語 *xlusiti。

xlusnjá (romanization)
хлусні́
хлусні́ (nominative plural)
хлусне́й (genitive plural)


праўда

繼承自古東斯拉夫語 правьда (pravĭda)，源自原始斯拉夫語 *pravьda，派生自*pravъ（對比пра́вы (právy)）加上一不明後綴。與俄語 пра́вда (právda)同源。


Рівне

Rívne (romanization)
Рі́вного
рі́вненський (uncountable)

羅夫諾（城市名，位於烏克蘭）


Миколаїв

Mykolájiv (romanization)
Микола́єва
микола́ївський (uncountable)

Uk-Миколаїв.ogg

尼古拉耶夫（城市名，位於烏克蘭）


Енергодар

ене́ргія (enérhija, “能源”) + -о- (-o-) + дар (dar, “禮物”)，作为扎波罗热热电站（及後來的扎波罗热核电站）工人的城镇而命名。

Enerhodár (romanization)
Енергода́ру
енергода́рський (uncountable)

埃涅爾戈達爾（城市名，位於烏克蘭扎波羅熱 州）


Черкаси

Čerkásy (romanization)
Черка́с
черка́ський

Uk-Черкаси.ogg

切爾卡瑟（城市名，位於烏克蘭）


їдиш

借自意第緒語 ייִדיש (yidish)。


Луцьк

Lucʹk (romanization)
Лу́цька
лу́цький (uncountable)

盧茨克（城市，行政中心名，位於烏克蘭沃倫 州）


Сєвєродонецьк

借自俄語 Северодоне́цк m (Severodonéck)，源自 Се́верский Доне́ц m (Séverskij Donéc, 河流名) + -ск m (-sk)。

Sjevjerodonécʹk (romanization)
Сєвєродоне́цька
сєвєродоне́цький (uncountable)

Uk-Сєвєродонецьк.ogg

北頓涅茨克（城市名，位於烏克蘭盧甘斯克 州）


іврит

借自希伯來語 עִבְרִית (ivrít)。

ivrýt (romanization)
іври́ту
іври́тський (uncountable)


предложный падеж

predlóžnyj padéž (romanization)
предло́жного падежа́
предло́жные падежи́ (nominative plural)
предло́жных падеже́й (genitive plural)


Ужгород

Úžgorod (romanization)
У́жгорода
у́жгородский

乌日霍罗德（城市，行政中心名，位於烏克蘭外喀爾巴阡 州）


Ужгород

Úžhorod (romanization)
У́жгорода
у́жгородський (uncountable)

Uk-Ужгород.ogg

乌日霍罗德（城市，行政中心名，位於烏克蘭外喀爾巴阡 州）


пустиня

源自原始斯拉夫語 *pustyni。等同於пусти́й (pustýj) + -и́ня (-ýnja)。

pustýnja (romanization)
пусти́ні
пусти́ні (nominative plural)
пусти́нь (genitive plural)

Uk-пустиня.ogg


гусениця

繼承自原始斯拉夫語 *ǫsěnica。

húsenycja (romanization)
гу́сениці
гу́сениці (nominative plural)
гу́сениць (genitive plural)
гу́сеничний


пуга

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

púha (romanization)
пу́гі
пу́гі (nominative plural)
пуг (genitive plural)


вставной зуб

vstavnój zub (romanization)
вставно́го зу́ба
вставны́е зу́бы (nominative plural)
вставны́х зубо́в (genitive plural)


зубная паста

zubnája pásta (romanization)
зубно́й па́сты
зубны́е па́сты (nominative plural)
зубны́х па́ст (genitive plural)

Ru-зубная паста.ogg


žep

借自鄂圖曼土耳其語 جیب (ceb, cep)，源自阿拉伯語 جَيْب (jayb)。


зубная щётка

zubnája ščótka (romanization)
зубно́й щётки
зубны́е щётки (nominative plural)
зубны́х щёток (genitive plural)

Ru-зубная щётка.ogg


ыых

yýx (romanization)
ыы́ха
ыы́хи (nominative plural)
ыы́хов (genitive plural)

一種哈卡斯弦樂器，與馬頭琴類似


мандарын

mandarýn (romanization)
мандары́на
мандары́ны (nominative plural)
мандары́наў (genitive plural)


ліст

源自原始斯拉夫語 *listъ (“葉”)。與俄語 лист (list)同源。

list (romanization)
ліста́
лісты́ (nominative plural)
лісто́ў (genitive plural)


расьліна

rasʹlína (romanization)
расьлі́ны
расьлі́ны (nominative plural)
расьлі́н (genitive plural)


расліна

與波蘭語 roślina、烏克蘭語 росли́на (roslýna)等同源。

raslína (romanization)
раслі́ны
раслі́ны (nominative plural)
раслі́н (genitive plural)

Be-расліна.ogg


пісьмо

繼承自原始斯拉夫語 *pisьmo。

pisʹmó (romanization)
пісьма́
пі́сьмы (nominative plural)
пі́сем (genitive plural)
пі́сьмаў (genitive plural)


піва

源自原始斯拉夫語 *pivo。

píva (romanization)
пі́ва
пі́вы (nominative plural)
піў (genitive plural)
пі́ваў (genitive plural)
піўны́


піл

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

pil (romanization)
по́лу
поли́ (nominative plural)
полі́в (genitive plural)

農村小屋的一種床鋪，設置在爐子和牆中間


Кисловодск

來自ки́слый (kíslyj, “酸”) + -о- (-o-) + вода́ (vodá, “水”) + -ск (-sk)。

基斯洛沃茨克（市名，位於俄羅斯斯塔夫羅波爾邊疆區）


пэ

西里爾字母 П / п 的名稱。

拉丁字母 P / p 的名稱。


цветная капуста

cvetnája kapústa (romanization)
цветно́й капу́сты
цветны́е капу́сты (nominative plural)
цветны́х капу́ст (genitive plural)


пшаніца

源自古東斯拉夫語 пьшеница (pĭšenica)，源自原始斯拉夫語 *pьšenica；等同於пшано́ (pšanó) + -і́ца (-íca)。

pšaníca (romanization)
пшані́цы
пшані́чны (uncountable)


пашто

借自普什圖語 پښتو (paẍto)。


жэньминьби

借自官話 人民幣／人民币 (rénmínbì)。


Восток

來自восто́к (vostók, “東”)。


лари

借自格魯吉亞語 ლარი (lari)。

lari（格鲁吉亚法定货币）


иена

借自日語 円 (en)。

ijéna (romanization)
ие́ны
ие́ны (nominative plural)
ие́н (genitive plural)


фиточай

фито- (fito-, “phyto-，與植物有關的”) + чай (čaj, “茶”)。

fitočáj (romanization)
фиточа́я
фиточаи́ (nominative plural)
фиточаёв (genitive plural)


jur

源自Jur，Jurij (“尤里”)的縮略，指的是過去南斯拉夫1000第納爾紙幣上印的聖喬治。


шиизм

阿拉伯語 شِيعَة (šīʕa) + -и́зм (-ízm)


драм

借自亞美尼亞語 դրամ (dram)。

dram (romanization)
дра́ма
дра́мы (nominative plural)
дра́мов (genitive plural)

德拉姆（亚美尼亚法定货币）


хадж

經由突厥語族來源（對照巴什基爾語 хаж (xaž)、土耳其語 hac），源自阿拉伯語 حَجّ (ḥajj)。

xadž (romanization)
ха́джа
ха́джи (nominative plural)
ха́джей (genitive plural)


сунна

源自阿拉伯語 سُنَّة (sunna)。

súnna (romanization)
су́нны
су́нны (nominative plural)
сунн (genitive plural)


салят

借自阿拉伯語 صَلَاةَ (ṣalāta)。

salját (romanization)
саля́та
саля́ты (nominative plural)
саля́тов (genitive plural)


нарды

借自格魯吉亞語 ნარდი (nardi)，源自波斯語 نرد (nard, “雙陸棋”)。


фенхель

fénxelʹ (romanization)
фе́нхеля
фе́нхели (nominative plural)
фе́нхелей (genitive plural)


пиццерия

piccérija (romanization)
picceríja (romanization)
пицце́рии
пиццери́и
пицце́рии (nominative plural)
пиццери́и (nominative plural)
пицце́рий (genitive plural)
пиццери́й (genitive plural)


биеннале

雙年展，雙年會 （每兩年一次的展覽會或聯歡會）


бьеннале

雙年展，雙年會 （每兩年一次的展覽會或聯歡會）


ория

借自奧利亞語 ଓଡ଼ିଆ (oṛia)。


гамелан

gamelán (romanization)
гамела́на
гамела́ны (nominative plural)
гамела́нов (genitive plural)


грабар

借自亞美尼亞語 գրաբար (grabar)。


фусха

借自阿拉伯語 الْفُصْحَى (al-fuṣḥā)。

станда́ртный ара́бский язы́к

夫斯哈，现代标准阿拉伯语，古典阿拉伯语

литерату́рный ара́бский язы́к

夫斯哈，现代标准阿拉伯语，古典阿拉伯语

夫斯哈，现代标准阿拉伯语，古典阿拉伯语


вэньянь

借自官話 文言 (wényán)。


talerz

借自中古高地德語 teller、teler、telier，源自晚期拉丁語 taliāre，源自拉丁語 tālea。


Италія

Ита́лия (Itálija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


генеалогическое дерево

genealogíčeskoje dérevo (romanization)
генеалоги́ческого де́рева
генеалоги́ческие дере́вья (nominative plural)
генеалоги́ческих дере́вьев (genitive plural)

zh-генеалогическое_дерево-ru-noun-H4VJRdMr


Лужица

借自上索布語 Łužica 或 下索布語 Łužyca。

盧薩蒂亞 （德國說斯拉夫語的區域）

盧日察（小河名，位於俄羅斯列寧格勒 州）


реформирование

реформи́ровать (reformírovatʹ) + -ание (-anije)

reformírovanije (romanization)
реформи́рования
реформи́рования (nominative plural)
реформи́рований (genitive plural)

Ru-реформирование.ogg


яблуня

源自原始斯拉夫語 *abolnь，源自原始印歐語 *h₂ebol-ni-。

jáblunja (romanization)
я́блуні
я́блуні (nominative plural)
я́блунь (genitive plural)


sód

借自中世紀拉丁語 soda。


kisik

源自塞爾維亞-克羅地亞語 kisik。


kositer

源自希臘語 κασσίτερος (kassíteros)。


vodik

源自塞爾維亞-克羅地亞語 vòdīk。


svinec

源自原始斯拉夫語 *svinьcь。


мздоимство

mzdoímstvo (romanization)
мздои́мства
мздои́мства (nominative plural)
мздои́мств (genitive plural)


dźwięk

繼承自原始斯拉夫語 *zvękъ。


компакт-диск

kompákt-dísk (romanization)
компа́кт-ди́ска
компа́кт-ди́ски (nominative plural)
компа́кт-ди́сков (genitive plural)

Ru-компакт-диск.ogg


хост

xost (romanization)
хо́ста
хо́сты (nominative plural)
хо́стов (genitive plural)


hałas

借自烏克蘭語 галас (halas)。


свинец

繼承自古東斯拉夫語 свиньць (svinĭcĭ)，源自原始斯拉夫語 *svinьcь。

svinéc (romanization)
свинца́
свинцы́ (nominative plural)
свинцо́в (genitive plural)
свинцо́вый


Сакартвело

借自格魯吉亞語 საქართველო (sakartvelo)。

Гру́зия

格魯吉亞（國名，位於南高加索）

Джо́рджия

格魯吉亞（國名，位於南高加索）

格魯吉亞（國名，位於南高加索）


Астрахань

Ástraxanʹ (romanization)
А́страхани
астраха́нский

阿斯特拉罕（城市，行政中心名，位於俄罗斯阿斯特拉罕 州）


Рязань

Rjazánʹ (romanization)
Ряза́ни
ряза́нский

梁贊（城市，行政中心名，位於俄羅斯梁贊 州）


мужской половой член

mužskój polovój člén (romanization)
мужско́го полово́го чле́на
мужски́е половы́е чле́ны (nominative plural)
мужски́х половы́х чле́нов (genitive plural)

zh-мужской_половой_член-ru-noun-WYbETb48


Самара

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。尤其注意：「from 伊朗語支?」)

Samára (romanization)
Сама́ры
сама́рский

萨马拉（州名，位於俄罗斯）

萨马拉（城市，行政中心名，位於俄罗斯萨马拉 州）

萨马拉（支流名，位於俄罗斯伏尔加河）


переводоведение

源自перево́д (perevód) + -о- (-o-) + ве́дение (védenije)，仿譯自英語 translatology。


машинный перевод

mašínnyj perevód (romanization)
маши́нного перево́да
маши́нные перево́ды (nominative plural)
маши́нных перево́дов (genitive plural)


Держдума

Держа́вна ду́ма (Deržávna dúma) 的首字母縮略詞，同時也是仿譯自俄語 Госду́ма (Gosdúma)。

國家杜馬 （俄羅斯議會下院）


цаошу

借自官話 草書／草书 (cǎoshū) / 草书 (cǎoshū)。


Масква

Maskvá (romanization)
Масквы́
маско́ўскі (uncountable)

莫斯科（首都名，位於俄羅斯）

у/ў Маскве́

у/ў Маскву́

з Масквы́


ґанок

借自波蘭語 ganek (“門廊”)，最终源自德語 Gang (“走廊，門廳”)。

gánok (romanization)
ґа́нку
ґа́нки (nominative plural)
ґа́нків (genitive plural)
ґа́нковий
ґа́ночок (diminutive)


ганак

借自波蘭語 ganek (“门廊”)，源自德語 Gang (“门厅”)。

hának (romanization)
га́нка
га́нкі (nominative plural)
га́нкаў (genitive plural)
га́начны
га́начак (diminutive)


сельва

借自西班牙語 selva 或葡萄牙語 selva。

sélʹva (romanization)
се́львы
се́львы (nominative plural)
сельв (genitive plural)

熱帶雨林 （尤指南美洲的）；亞馬遜熱帶雨林


Тора

借自希伯來語 תורה (torá)。