комп

компью́тер (kompʹjútɛr) 的截斷形式。

komp (romanization)
ко́мпа
ко́мпы (nominative plural)
ко́мпов (genitive plural)


геополітика

最终源自瑞典語 geopolitik，由魯道夫·契倫造於1900年。等同於гео- (heo-) + полі́тика f (polítyka)。對照俄語 геополи́тика (geopolítika)、白俄羅斯語 геапалі́тыка (hjeapalítyka)、波蘭語 geopolityka。

heopolítyka (romanization)
геополі́тики
геополіти́чний (uncountable)


геополитика

geopolítika (romanization)
геополи́тики
геополи́тики (nominative plural)
геополи́тик (genitive plural)
геополити́ческий


plastiko

借自西班牙語 plástico。


deszczomierz

源自 deszcz + -o- + -mierz。對照捷克語 dešťoměr。


bertso

借自西班牙語 verso (“詩句、行”)。

用巴斯克語自發演唱的歌曲


dešťoměr

源自 déšť (“下雨”) + -o- + -měr。對照波蘭語 deszczomierz。


навчання

navčánnja (romanization)
навча́ння
навча́ння (nominative plural)
навча́нь (genitive plural)

Uk-навчання.ogg


Хиросима

Ru-Хиросима.ogg

廣島（首府名，位於日本廣島）


Микронезия

Mikronɛ́zija (romanization)
Микроне́зии
микроне́зийский

Ru-Микронезия.ogg

密克羅尼西亞（地區名，位於大洋洲）


Меланезия

美拉尼西亞（地區名，位於大洋洲）


futsal

借自葡萄牙語 futsal。


незгода

源自не- (ne-) + зго́да (zhóda)。對照波蘭語 niezgoda。

nezhóda (romanization)
незго́ди
незго́ди (nominative plural)
незго́д (genitive plural)

Uk-незгода.ogg


ученье

源自 учи́ть (učítʹ) + -е́нье (-énʹje)。

učénʹje (romanization)
уче́нья
уче́нья (nominative plural)
уче́ний (genitive plural)

уче́ние (učénije)的另一種寫法


тета

借自古希臘語 θῆτα (thêta)。

tɛ́ta (romanization)
те́ты
те́ты (nominative plural)
тет (genitive plural)

фи́та

西塔 （希臘字母Θ/θ）

西塔 （希臘字母Θ/θ）


тета

借自古希臘語 θῆτα (thêta)。

téta (romanization)
те́ти
те́ти (nominative plural)
тет (genitive plural)

西塔 （希臘字母Θ/θ）


вѣра

vě́ra (romanization)
вѣ́ры
вѣ́ры (nominative plural)
вѣръ (genitive plural)

ве́ра (véra)在1918年正寫法改革以前的寫法。


dostih

koňský dostih ― 賽馬


сэндвич

sɛ́ndvič (romanization)
сэ́ндвича
сэ́ндвичи (nominative plural)
сэ́ндвичей (genitive plural)


звал

звали́ти (zvalýty) 的動詞派生詞。

zval (romanization)
зва́лу
зва́ли (nominative plural)
зва́лів (genitive plural)


матчество

mátčestvo (romanization)
ма́тчества
ма́тчества (nominative plural)
ма́тчеств (genitive plural)

同類詞： о́тчество (ótčestvo)、патро́ним (patrónim)


озера

озёра (ozjóra)的另一種拼寫法


береста

berestá (romanization)
бересты́
берёсты (nominative plural)
берёст (genitive plural)
берестяно́й


Хезболлах

借自阿拉伯語 حِزْبُ اللّٰه (ḥizbu llāh)。


даръ

dar (romanization)
да́ра
дары́ (nominative plural)
даро́въ (genitive plural)

дар (dar)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Хезбалла

借自阿拉伯語 حِزْب اللّٰه (ḥizb allāh)。


Хезболла

借自阿拉伯語 حِزْبُ اللّٰه (ḥizbu llāh)。


полдня

源自 пол- (pol-, “半”) + день (denʹ, “日，天”)，день (denʹ)用屬格形式。


военное положение

vojénnoje položénije (romanization)
вое́нного положе́ния
вое́нные положе́ния (nominative plural)
вое́нных положе́ний (genitive plural)


урду

借自烏爾都語 اردو (urdū)。


урду

借自烏爾都語 اردو (urdū)。

я не говорю́ на урду́.


урду

借自烏爾都語 اردو (urdū)。


průjem

projímat 的動詞派生詞。


Эльба

易北河（河名，位於中歐，流經捷克與德國）

厄爾巴島（島名，位於意大利托斯卡納）


Лаба

繼承自原始斯拉夫語 *olba，源自原始日耳曼語 *albī。Эльба (Elʹba)的同源對似詞。

Э́льба

易北河（河名，位於中歐，流經捷克與德國）

易北河（河名，位於中歐，流經捷克與德國）


Лаба

拉巴河（支流名，位於俄羅斯阿迪格及克拉斯諾達爾，注入庫班河）


япошка

japóška (romanization)
япо́шки
япо́шки (nominative plural)
япо́шек (genitive plural)

Да э́то же не япо́шка! – негоду́я, воскли́кнула я. – Э́то же мой перево́дчик!

“这不是小日本，”我愤怒地喊道，“你看，这是我的翻译！”

2017, Людмила Милевская (Lyudmila Milevskaya), Моя свекровь – мымра! [我婆婆就是个贱人！]:

泛指任何來自日本的事物，尤其指日本車、日本餐館


Карачаево-Черкесия

卡拉恰伊-切爾克斯（共和國名，位於俄羅斯）


reaktor jądrowy

字面意思是「核的反應裝置」。


абаз

借自印古什語 аьпӏаьз (äpʼäz)或車臣語 эппаз (eppaz)，源自格魯吉亞語 აბაზი (abazi)，源自波斯語 عباسی ('abbâsi, “20第納爾硬幣”)。

abáz (romanization)
аба́за
аба́зы (nominative plural)
аба́зов (genitive plural)

Abbasi，波斯地區的一種銀幣


абаз

abáz (romanization)
аба́за
аба́зи (nominative plural)
аба́зів (genitive plural)

Abbasi，波斯地區的一種銀幣


абаза

最有可能派生自民族名абази́ны (abazíny, “阿巴扎人”)。“愚蠢的異教徒”之義借自土耳其語 abaza (“愚蠢的”)。

abazá (romanization)
абазы́
абазы́ (nominative plural)
аба́з (genitive plural)

從高加索地區吹向黑海的強風


bolszewizm

借自俄語 большеви́зм (bolʹševízm, “布爾什維主義”)，源自 большинство (bolʹšinstvo, “多數”)。


доба

繼承自原始斯拉夫語 *doba (“時間”)。

dobá (romanization)
доби́
до́би (nominative plural)
діб (genitive plural)


більшовизм

仿譯自俄語 большеви́зм (bolʹševízm)。亦可分析作більшов(и́к) (bilʹšov(ýk)) + -и́зм (-ýzm)。


лѣто

lě́to (romanization)
лѣ́та
лѣта́ (nominative plural)
лѣтъ (genitive plural)

ле́то (léto)在1918年正寫法改革以前的寫法。


боевое искусство

bojevóje iskússtvo (romanization)
боево́го иску́сства
боевы́е иску́сства (nominative plural)
боевы́х иску́сств (genitive plural)


browar

借自中古高地德語 broawer (“釀造者”)，源自 broawen (“釀造”)。


пивоварня

pivovárnja (romanization)
пивова́рни
пивова́рни (nominative plural)
пивова́рен (genitive plural)


пивоварня

pyvovárnja (romanization)
пивова́рні
пивова́рні (nominative plural)
пивова́рень (genitive plural)


йодид

jodíd (romanization)
йоди́да
йоди́ды (nominative plural)
йоди́дов (genitive plural)


йодид

jodýd (romanization)
йоди́ду
йоди́ди (nominative plural)
йоди́дів (genitive plural)


компанія

kompánija (romanization)
компа́нії
компа́нії (nominative plural)
компа́ній (genitive plural)

Uk-компанія.ogg


музон

му́зыка (múzyka) + -о́н (-ón)。

muzón (romanization)
музо́на
музо́ны (nominative plural)
музо́нов (genitive plural)


дыханье

ды́хать (dýxatʹ) + -а́нье (-ánʹje)

dyxánʹje (romanization)
дыха́нья
дыха́нья (nominative plural)
дыха́ний (genitive plural)

дыха́ние (dyxánije, “呼吸”)的另一種寫法


железнодорожный вокзал

železnodoróžnyj vokzál (romanization)
железнодоро́жного вокза́ла
железнодоро́жные вокза́лы (nominative plural)
железнодоро́жных вокза́лов (genitive plural)

zh-железнодорожный_вокзал-ru-noun-xy2eDr1R


мантра

借自梵語 मन्त्र (mantra, 字面意思是“思想工具”)，來自原始印度-雅利安語 *mántram，來自原始印度-伊朗語 *mántram，來自原始印歐語 *mén-tro-m，來自*men- (“想”) + *-trom (工具格名詞後綴)。

mántra (romanization)
ма́нтры
ма́нтры (nominative plural)
мантр (genitive plural)
мантри́ческий


мантра

mántra (romanization)
ма́нтри
ма́нтри (nominative plural)
мантр (genitive plural)


новое

nóvoje (romanization)
но́вого
но́вые (nominative plural)
но́вых (genitive plural)

Что но́вого?


темп

tɛmp (romanization)
те́мпа
те́мпы (nominative plural)
те́мпов (genitive plural)

те́мпы ро́ста

в те́мпе (口語)


темп

借自意大利語 tempo，源自拉丁語 tempus。

temp (romanization)
те́мпу
те́мпи (nominative plural)
те́мпів (genitive plural)


воронок

вороно́й (voronój, “黑色的”) + -ок (-ok, 指小)

voronók (romanization)
воронка́
воронки́ (nominative plural)
воронко́в (genitive plural)


воронок

voronók (romanization)
воронка́
воронки́ (nominative plural)
воронкі́в (genitive plural)


флегма

flégma (romanization)
фле́гмы
фле́гмы (nominative plural)
флегм (genitive plural)


грузовой автомобиль

gruzovój avtomobílʹ (romanization)
грузово́го автомоби́ля
грузовы́е автомоби́ли (nominative plural)
грузовы́х автомоби́лей (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-грузовой автомобиль.wav


голосовые связки

golosovýje svjázki (romanization)
голосовы́х свя́зок

Ru-голосовые связки.ogg


скачка

skáčka (romanization)
ска́чки
ска́чки (nominative plural)
ска́чек (genitive plural)


gąsior

繼承自原始斯拉夫語 *gǫserъ (“公鵝”)，源自 *gǫsь (“鵝”)。


fonem

借自法語 phonème，最终源自古希臘語 φώνημα (phṓnēma)。


Bruselj

布魯塞爾（首都名，位於比利時）


Cejlon

借自葡萄牙語 Ceilão，源自古希臘語 Σελεδίβα (Seledíba)，源自巴利語 sīhaḷadīva、sīeḷedīva，或源自梵語 सिंहल (siṃhala)。


мужнасць

源自 му́жны (múžny) + -асць (-ascʹ)。

Be-мужнасць.ogg


хоробрість

繼承自原始斯拉夫語 *xorbrostь。

xoróbristʹ (romanization)
хоро́брості
хоро́брости

Uk-хоробрість.ogg


адвага

可能借自波蘭語 odwaga。同源詞包括俄語 отва́га (otvága)、烏克蘭語 відва́га (vidváha)。


відвага

可能借自波蘭語 odwaga。同源詞包括俄語 отва́га (otvága)、白俄羅斯語 адва́га (adváha)。

Uk-відвага.ogg


внимательность

源自 внима́тельный (vnimátelʹnyj) + -ость (-ostʹ)

vnimátelʹnostʹ (romanization)
внима́тельности
внима́тельности (nominative plural)
внима́тельностей (genitive plural)

注意，專注，關注，集中精神


Венеция

Venécija (romanization)
Вене́ции
венециа́нский

威尼斯（城市名，位於意大利威尼托）


отвращение

отврати́ть (otvratítʹ) + -е́ние (-énije)

otvraščénije (romanization)
отвраще́ния
отвраще́ния (nominative plural)
отвраще́ний (genitive plural)

Ru-отвращение.ogg


рэакцыя

對照烏克蘭語 реакція (reakcija)。

reákcyja (romanization)
рэа́кцыі
рэа́кцыі (nominative plural)
рэа́кцый (genitive plural)


тюряга

тюрьма́ (tjurʹmá)的縮略。

tjurjága (romanization)
тюря́ги
тюря́ги (nominative plural)
тюря́г (genitive plural)


кутузка

源自俄語姓氏Куту́зов (Kutúzov)，來自19世紀初的聖彼得堡警察總長帕維爾·戈列尼雪夫-庫圖佐夫。

kutúzka (romanization)
куту́зки
куту́зки (nominative plural)
куту́зок (genitive plural)


каталажка

源自 такела́ж (takeláž, “滑车，索具”) + -ка (-ka)，並發生了換位。

katalážka (romanization)
катала́жки
катала́жки (nominative plural)
катала́жек (genitive plural)


erdara

包含後綴 -era (“語言”)。第一部分來源不確定，可能來自 erdi (“一半”) 或 erdu (“來，到達”)。

巴斯克語以外的語言，尤其指西班牙語和法語


поречье

poréčʹje (romanization)
поре́чья
поре́чья (nominative plural)
поре́чий (genitive plural)


иностранный язык

inostránnyj jazýk (romanization)
иностра́нного языка́
иностра́нные языки́ (nominative plural)
иностра́нных языко́в (genitive plural)


ѵпсилонъ

ípsilon (romanization)
ѵ́псилона
ѵ́псилоны (nominative plural)
ѵ́псилоновъ (genitive plural)

и́псилон (ípsilon)在1918年正寫法改革以前的寫法。

其他形式： и́псилонъ (ípsilon)


ипсилонъ

ípsilon (romanization)
и́псилона
и́псилоны (nominative plural)
и́псилоновъ (genitive plural)

и́псилон (ípsilon)在1918年正寫法改革以前的寫法。

其他形式： ѵ́псилонъ (ípsilon)


ипсилон

借自古希臘語 ὖ ψιλόν (û psilón, “簡單的 Υ”) 和德語 Ypsilon。

ípsilon (romanization)
и́псилона
и́псилоны (nominative plural)
и́псилонов (genitive plural)

宇普西龍 （Υ、υ：古典希臘語和現代希臘語的第20個字母；古希臘語和中古希臘語的第22個字母）

Y、y （德語的第25個字母）


allatyw

古典借詞，源自拉丁語 allativus。


уменьшительное слово

umenʹšítelʹnoje slóvo (romanization)
уменьши́тельного сло́ва
уменьши́тельные слова́ (nominative plural)
уменьши́тельных сло́в (genitive plural)

zh-уменьшительное_слово-ru-noun-uFxPRpNl


диминутив

diminutív (romanization)
диминути́ва
диминути́вы (nominative plural)
диминути́вов (genitive plural)


аугментатив

augmentatív (romanization)
аугментати́ва
аугментати́вы (nominative plural)
аугментати́вов (genitive plural)


аллатив

allatív (romanization)
аллати́ва
аллати́вы (nominative plural)
аллати́вов (genitive plural)


деминутив

deminutív (romanization)
деминути́ва
деминути́вы (nominative plural)
деминути́вов (genitive plural)

диминути́в (diminutív)的另一種寫法


геаграфія

hjeahráfija (romanization)
геагра́фіі
геаграфі́чны (uncountable)


саженец

сажа́ть (sažátʹ) + -енец (-enec)

sáženec (romanization)
са́женца
са́женцы (nominative plural)
са́женцев (genitive plural)


dzwon

繼承自古波蘭語 zwon，繼承自原始斯拉夫語 *zvȍnъ，繼承自原始印歐語 *ǵʰwon-os。或繼承自原始印歐語 *swónh₂-os，源自詞根 *swenh₂- (“發出聲響”)。同源詞包括拉丁語 sonus（英語 sound 的來源）。


деньга

dénʹga (romanization)
де́ньги
де́ньги (nominative plural)
деньг (genitive plural)


деньга

denʹgá (romanization)
деньги́
деньги́ (nominative plural)
деньг (genitive plural)


ензим

借自德語 Enzym，1878年由德國生理學家威廉·屈內所造，源自古希臘語 ἐν (en, “在”) + ζύμη (zúmē, “酵母”)。

enzým (romanization)
ензи́му
ензи́ми (nominative plural)
ензи́мів (genitive plural)
ензи́мний


Istambuł

借自土耳其語 İstanbul，源自鄂圖曼土耳其語 استانبول (istanbul)，源自中古希臘語 εἰς τὴν Πόλιν (eis tḕn Pólin)。

Stambuł的另一種寫法


імгла

繼承自古東斯拉夫語 мьгла (mĭgla)，繼承自原始斯拉夫語 *mьgla，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *míglāˀ，繼承自原始印歐語 *h₃migʰleh₂ (“雲，霧”)。


Stambuł

借自鄂圖曼土耳其語 استانبول (stanbul)，源自中古希臘語 εἰς τὴν Πόλιν (eis tḕn Pólin)。

Bizancjum

伊斯坦布爾，伊斯坦堡（最大城市名，位於土耳其）

Carogród

伊斯坦布爾，伊斯坦堡（最大城市名，位於土耳其）

Konstantynopol

伊斯坦布爾，伊斯坦堡（最大城市名，位於土耳其）

伊斯坦布爾，伊斯坦堡（最大城市名，位於土耳其）

伊斯坦布爾，伊斯坦堡（省名，位於土耳其）


судна

同源詞包括俄語 су́дно (súdno)。

súdna (romanization)
су́дна
су́дны (nominative plural)
су́днаў (genitive plural)


Carihrad

源自 cár + hrad，字面意思為“皇城”。

Carihradu (genitive singular)
dub (declension pattern)

君士坦丁堡（土耳其最大城市伊斯坦布爾的舊名）

伊斯坦布爾，伊斯坦堡（最大城市名，位於土耳其）


Царьград

Ru-Царьград.ogg


Константинополь

Konstantinópolʹ (romanization)
Константино́поля
константино́польский

Стамбу́л

君士坦丁堡（土耳其最大城市伊斯坦布爾的舊名）

君士坦丁堡（土耳其最大城市伊斯坦布爾的舊名）

Царьгра́д

君士坦丁堡（土耳其最大城市伊斯坦布爾的舊名）

君士坦丁堡（土耳其最大城市伊斯坦布爾的舊名）


Konstantynopol

借自晚期拉丁語 Cōnstantīnopolis，源自中古希臘語 Κωνστᾰντῑνούπολῐς (Kōnstantīnoúpolis)。

Bizancjum

君士坦丁堡（最大城市名，位於土耳其）

Carogród

君士坦丁堡（最大城市名，位於土耳其）

Istambuł

君士坦丁堡（最大城市名，位於土耳其）

Stambuł

君士坦丁堡（最大城市名，位於土耳其）

君士坦丁堡（最大城市名，位於土耳其）


стража

借自教會斯拉夫語 стража (straža)，源自原始斯拉夫語 *storža，源自原始斯拉夫語 *storgja。

stráža (romanization)
стра́жи
стра́жи (nominative plural)
страж (genitive plural)


подножие

podnóžije (romanization)
подно́жия
подно́жия (nominative plural)
подно́жий (genitive plural)


tuman

借自俄語 тума́н (tumán)，源自一突厥語族語言。

kłąb

（塵土、蒸汽或煙所形成的） 霧

（塵土、蒸汽或煙所形成的） 霧


hymnus

借自拉丁語 hymnus，借自古希臘語 ὕμνος (húmnos)。


польза

借自教會斯拉夫語 польза (polĭza)，源自原始斯拉夫語 *polьdza，源自 *po + *lьga。方言詞польга (polʹga)的同源對似詞。與нельзя́ (nelʹzjá)、лёгкий (ljóxkij)有關。

pólʹza (romanization)
по́льзы
по́льзы (nominative plural)
польз (genitive plural)

в по́льзу чего́-либо


гребінь

繼承自古烏克蘭語 гребень (hrebenʹ)，繼承自古東斯拉夫語 гребень (grebenĭ)，繼承自原始斯拉夫語 *greby。

hrébinʹ (romanization)
гре́беня
гре́бня
гре́бені (nominative plural)
гре́бні (nominative plural)
гре́бенів (genitive plural)
гре́бнів (genitive plural)

Uk-гребінь.ogg


kuantu

借自西班牙語 cuanto，源自拉丁語 quantum。


apelatyw

源自拉丁語 appellātīvum。首次記錄於1921年。


эта

借自古希臘語 ἦτα (êta)。

éta (romanization)
э́ты
э́ты (nominative plural)
эт (genitive plural)

и́та

伊塔 （希臘字母 Η/η）

伊塔 （希臘字母 Η/η）


аденоид

adɛnóid (romanization)
адено́ида
адено́иды (nominative plural)
адено́идов (genitive plural)


имя собственное

ímja sóbstvennoje (romanization)
и́мени со́бственного
имена́ со́бственные (nominative plural)
имён со́бственных (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-имя собственное.wav


имя нарицательное

ímja naricátelʹnoje (romanization)
и́мени нарица́тельного
имена́ нарица́тельные (nominative plural)
имён нарица́тельных (genitive plural)


вуглеводень

源自 вугле́ць (vuhlécʹ, “碳”) + во́день (vódenʹ, “氫”)。

vuhlevódenʹ (romanization)
вуглево́дню
вуглево́дні (nominative plural)
вуглево́днів (genitive plural)
вуглеводне́вий


Эрэфия

源自 РФ (RF) + -ия (-ija)，Росси́йская Федера́ция (Rossíjskaja Federácija, “俄羅斯聯邦”) 的首字母縮略詞。


Щеневмерла

來自烏克蘭語 Ще не вмерла України (Šče ne vmerla Ukrajiny, 字面意思是“烏克蘭尚未滅亡”)。這句話是烏克蘭國歌的首句歌詞。

Ru-Щеневмерла.ogg


сляза

繼承自古東斯拉夫語 сльза (slĭza)，繼承自原始斯拉夫語 *slьza。

sljazá (romanization)
слязы́
слёзы (nominative plural)
слёз (genitive plural)
слёзны
слёзка (diminutive)
слязі́нка (diminutive)


płomyk

源自 płomień (“火焰”) + -yk (指小後綴)。

floks

天藍繡球 （Phlox）

天藍繡球 （Phlox）


сіла

繼承自古白俄羅斯語 сила (sila)，繼承自古東斯拉夫語 сила (sila)，繼承自原始斯拉夫語 *sila，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *séiˀlāˀ。

síla (romanization)
сі́лы
сі́лы (nominative plural)
сіл (genitive plural)
сі́лаў (genitive plural)
сілавы́


floks

源自新拉丁語 Phlox，源自古希臘語 φλόξ (phlóx, “火焰”)。

płomyk

天藍繡球 （Phlox）

天藍繡球 （Phlox）


Cypr

借自拉丁語 Cyprus，源自古希臘語 Κύπρος (Kúpros)。szypr的同源對似詞。

塞浦路斯，賽普勒斯（島嶼及國家名，位於東南歐）


музыкальный инструмент

muzykálʹnyj instrumént (romanization)
музыка́льного инструме́нта
музыка́льные инструме́нты (nominative plural)
музыка́льных инструме́нтов (genitive plural)

zh-музыкальный_инструмент-ru-noun-DuWZKlEl


музычны інструмент

muzýčny instrumjént (romanization)
музы́чнага інструме́нта
музы́чныя інструме́нты (nominative plural)
музы́чных інструме́нтаў (genitive plural)


judaizmus

judaizmu (genitive singular)
dub (declension pattern)


koč

派生自匈牙利語 kocsi (“馬車”)。

koča (genitive singular)
koče (nominative plural)
kočov (genitive plural)
stroj (declension pattern)


зэд

拉丁字母 Z、z 的名稱


зэ

зэд

西里爾字母З (Z)、з (z)的名稱

зэт

西里爾字母З (Z)、з (z)的名稱

西里爾字母З (Z)、з (z)的名稱


ринггит

ringgít (romanization)
рингги́та
рингги́ты (nominative plural)
рингги́тов (genitive plural)


гэ

西里爾字母字母Г / г。

拉丁文字字母G的名稱。（也叫做же (že)）


-metr

源自古希臘語 μέτρον (métron)。

aktyno- + -metr → aktynometr


akcelerometr

源自拉丁語 accelerō + -o- + -metr。首次記錄於1898年。


руб.

рубль (rublʹ) 的縮寫。

р.

盧布 (單數、複數均可)

盧布 (單數、複數均可)


kremeň

繼承自原始斯拉夫語 *kremy。

kremeňa (genitive singular)
kremene (nominative plural)
kremeňov (genitive plural)
stroj (declension pattern)


зелёный лук

zeljónyj luk (romanization)
зелёного лу́ка
зелёные лу́ки (nominative plural)
зелёных лу́ков (genitive plural)


лук-порей

lúk-poréj (romanization)
лу́ка-поре́я
лу́ки-поре́и (nominative plural)
лу́ков-поре́ев (genitive plural)


kwarc

借自德語 Quarz，源自中古高地德語 quarz，源自 twarc，源自一西斯拉夫語支語言，源自原始斯拉夫語 *tvьrdъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *twírtas，源自原始印歐語 *twerH-。kwarzec和twardy的同源對似詞。


амфетамин

amfetamín (romanization)
амфетами́на
амфетами́ны (nominative plural)
амфетами́нов (genitive plural)


kremen

繼承自原始斯拉夫語 *kremy。


Мерседес

Mɛrsɛdɛ́s (romanization)
Мерседе́са
Мерседе́сы (nominative plural)
Мерседе́сов (genitive plural)

梅賽德斯·奔馳，奔馳，賓士，平治（汽車品牌）


право людини

právo ljudýny (romanization)
пра́ва люди́ни
права́ люди́ни (nominative plural)
пра́в люди́ни (genitive plural)

Пра́во на життя́ є осно́вним пра́вом люди́ни.

Právo na žyttjá je osnóvnym právom ljudýny.


betón

借自法語 béton (“混凝土”)，源自拉丁語 bitūmen (“瀝青”)。

betónu (genitive singular)
betóny (nominative plural)
betónov (genitive plural)
dub (declension pattern)


Аль-Джазира

借自阿拉伯語 اَلْجَزِيرَة (al-jazīra, “半島”)。


плячо

繼承自原始斯拉夫語 *pleťe。同源詞包括俄語 плечо́ (plečó)。

pljačó (romanization)
пляча́
пле́чы (nominative plural)
плячэ́й (genitive plural)


Дагестан

Dagestán (romanization)
Дагеста́на
дагеста́нский

Респу́блика Дагеста́н

達吉斯坦（共和國名，位於俄羅斯）

ДАССР

達吉斯坦（共和國名，位於俄羅斯）

Дагеста́нская АССР

達吉斯坦（共和國名，位於俄羅斯）

達吉斯坦（共和國名，位於俄羅斯）


Dagestan

借自俄語 Дагеста́н (Dagestán)。

達吉斯坦（共和國名，位於俄羅斯；首都： 馬哈奇卡拉）


большее

бо́льший (bólʹšij)的中性名詞化。

bólʹšeje (romanization)
бо́льшего
бо́льшие (nominative plural)
бо́льших (genitive plural)

На бо́льшее я и не наде́юсь.

我根本就沒希望能有（比這）更大的。


квитанція

派生自中世紀拉丁語 quitantia，源自拉丁語 quiētantia。對照俄語 квита́нция (kvitáncija)、白俄羅斯語 квіта́нцыя (kvitáncyja)、波蘭語 kwitacyja。

kvytáncija (romanization)
квита́нції
квита́нції (nominative plural)
квита́нцій (genitive plural)
квитанці́йний
квита́нційка (diminutive)

Uk-квитанція.ogg


wyż

繼承自古波蘭語 wysza，繼承自原始斯拉夫語 *vysьja，受 wyższy 的影響。


dualizm

源自拉丁語 dualis。


dualizmus

dualizmu (genitive singular)
dualizmy (nominative plural)
dualizmov (genitive plural)
dub (declension pattern)


дэмакратычны сацыялізм

demakratýčny sacyjalízm (romanization)
дэмакраты́чнага сацыялі́зму

zh-дэмакратычны_сацыялізм-be-noun-3sb7t7pk


объедок

obʺjédok (romanization)
объе́дка
объе́дки (nominative plural)
объе́дков (genitive plural)


плінтус

借自俄語 пли́нтус (plíntus)，源自拉丁語 plinthus，源自古希臘語 πλίνθος (plínthos)。плита́ (plytá)的同源對似詞。

plíntus (romanization)
плі́нтуса
плі́нтуси (nominative plural)
плі́нтусів (genitive plural)


fantóm

fantómu (genitive singular)
fantómy (nominative plural)
fantómov (genitive plural)
dub (declension pattern)


Содружество наций

Sodrúžestvo nácij (romanization)
Содру́жества на́ций


týl

繼承自古捷克語 týl，繼承自原始斯拉夫語 *tylъ。


fantom

借自法語 fantôme，源自拉丁語 phantasma，源自古希臘語 φάντασμα (phántasma)。


Британское Содружество наций

Británskoje Sodrúžestvo nácij (romanization)
Брита́нского Содру́жества на́ций

zh-Британское_Содружество_наций-ru-name-ZSgjRQb9


ablatiwus

古典借詞，源自拉丁語 ablativus。


ablatyw

古典借詞，源自拉丁語 ablativus。首次記錄於1700年。


Тюрингія

Тюри́нгия (Tjuríngija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Тюрингія

Tjurýnhija (romanization)
Тюри́нгії
тюри́нзький (uncountable)

圖林根（州名，位於德國中部）


Żytomierz

借自烏克蘭語 Жито́мир (Žytómyr)。

日托米爾（城市名，位於烏克蘭）


Wyborg

借自俄語 Вы́борг (Výborg)，源自瑞典語 Viborg。

維堡（城市名，位於俄羅斯）


Użhorod

音譯自烏克蘭語 У́жгород (Úžhorod)。

烏日霍羅德（城市名，位於烏克蘭）


fenomen

借自拉丁語 phaenomenon，源自古希臘語 φαινόμενον (phainómenon)。


anestetyk

古典借詞，源自古希臘語 ἀναίσθητος (anaísthētos)，源自 an- + 古希臘語 αἰσθητικός (aisthētikós)。 首次記錄於1869年。


adhan

借自阿拉伯語 أَذَان (ʔaḏān)。首次記錄於1937年。

Pamiętając słowa: „idź do jakiegoś widocznego miejsca i przywołaj na modlitwę", Bilal prawdopodobnie pierwsze adhany zaczął deklamować właśnie z dachu.

记得“去一些显眼的地方礼拜”这句话，比拉勒可能就是在屋顶上开始诵读第一篇宣礼词的。

2009, Monika Różańska, “Geneza minaretów w kontekście badań nad wczesnomuzułmańskimi minaretami w Azji Środkowej (IX–XIII wiek)”, 出自 Studia i Materiały Archeologiczne, 卷 14, →ISSN，頁號s 165–194:

Dlaczego traciłam czas, czytając niepotrzebne książki czy kupując na bazarze ładne ubrania? Dlaczego nie przyszłam tutaj, choć meczet był tak blisko? I codziennie dobiegał mnie czysty głos śpiewający adhan z minaretu? Dlaczego?

为什么我要浪费时间读不必要的书或在集市上买漂亮的衣服？清真寺那么近，我却为什么不来这里？每天我都听到宣礼塔上有清亮的宣礼声？为什么？

2015 May 27, Marina Achmedowa, Musiałam umrzeć, Otwarte, →ISBN:

Sprawdza, czy mikrofon jest włączony, i kiedy zegar na ścianie pokazuje właściwą godzinę, odwraca twarz w stronę Mekki i zaczyna wyśpiewywać adhan, który rozbrzmiewa na całym Starym Mieście.

他检查麦克风是否打开，当墙上的时钟显示正确的时间时，他将脸转向麦加并开始宣礼，这声音在整个老城区回响。

2023 January 25, Simon Sebag Montefiore, Jerozolima. Biografia, Znak, →ISBN:


saksofon

薩克斯風，薩克管，薩克斯管


saksofon

薩克斯風，薩克管，薩克斯管


ява

jáva (romanization)
я́ви
я́ви (nominative plural)
яв (genitive plural)


ява

jáva (romanization)
javá (romanization)
я́ви
яви́


дисплазия

displazíja (romanization)
дисплази́и
дисплази́и (nominative plural)
дисплази́й (genitive plural)


kroj

繼承自古捷克語 kroj (“剪裁、风格；服装”)。字面分析等同於 krojit 的動詞派生詞。參見 krájet。


krôj

繼承自原始斯拉夫語 *krajь。


chleba

chléb的另一種寫法：麵包


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Корейська Народно-Демократична Республіка.wav

朝鮮民主主義人民共和國（國家名，位於東亞）

zh-Корейська_Народно-Демократична_Республіка-uk-name-~Ibb46y~


Сиена

錫耶納（城市名，位於意大利）


кіслата

кі́слы (kísly) + -ата́ (-atá)。

kislatá (romanization)
кіслаты́
кісло́ты (nominative plural)
кісло́т (genitive plural)


нейроразнообразие

нейро- (nejro-) + разнообра́зие (raznoobrázije)


akuzatiwus

借自拉丁語 accūsātīvus。


akuzatyw

古典借詞，源自拉丁語 accūsātīvus。 首次記錄於1700年。


rodilnik

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


грыб

繼承自原始斯拉夫語 *gribъ。

hryb (romanization)
гры́ба
грыбы́ (nominative plural)
грыбо́ў (genitive plural)


ablativus

非同化借詞，源自拉丁語 ablativus。

pochodnik

ablatiwus的另一種拼寫法 （尤其指拉丁語的）

ablatiwus的另一種拼寫法 （尤其指拉丁語的）


accusativus

借自拉丁語 accūsātīvus。


дрожджы

繼承自古東斯拉夫語 дрожди 複 (droždi)，繼承自原始斯拉夫語 *droždžьje。與烏克蘭語 дрі́жджі (dríždži) 和俄語 дро́жжи (dróžži) 同源。

dróždžy (romanization)
дражджэ́й
дражджавы́
дражджо́вы


липид

lipíd (romanization)
липи́да
липи́ды (nominative plural)
липи́дов (genitive plural)


закят

借自鄂圖曼土耳其語 زكات (zeḱat)，源自阿拉伯語 زَكَاة (zakāh)。

zakját (romanization)
закя́та
закя́ты (nominative plural)
закя́тов (genitive plural)


aerometro

借自西班牙語 aerómetro (“量氣計”)。


alkil

國際詞；對比英語 alkyl。可能借自阿拉伯語 قِلْي (qily)。 首次記錄於1883年。

halogenek alkilu ― 鹵烷

azotyn alkilu ― 亞硝酸烷基酯


хадис

借自阿拉伯語 حَدِيث (ḥadīṯ)。

xadís (romanization)
хади́са
хади́сы (nominative plural)
хади́сов (genitive plural)


зычны

源自зык (zyk) + -ны (-ny)。同源詞包括俄語 зы́чный (zýčnyj)。

zýčny (romanization)
зы́чнага
зы́чныя (nominative plural)
зы́чных (genitive plural)


асексуальность

源自асексуа́льный (asɛksuálʹnyj, “無性的”) + -ость (-ostʹ)。


konik

Lubiłem śpiewać, umiałem śpiewać, umiałem tańczyć, a Teatr na Targówku to był teatr muzyczny i w sumie to bardzo mi odpowiadało. Miał ambicje wystawiania musicali, a to był mój konik.

我喜歡唱歌，我會唱歌跳舞，塔格維克劇院是座音樂劇院，總之，我對此感到非常滿意。他有志於演音樂劇，而這正是我的專長。

2011, Artur Barciś, Marzanna Graff, Rozmowy bez retuszu, Wydawnictwo M, →ISBN，頁號 72:

Czerwiński nigdy nie miał żadnych rezerw finansowych. Wszystkie nadwyżki inwestował tylko i wyłącznie w rozwój nowych produktów. Badania naukowe to był jego konik, na nie wydawał wszystkie pieniądze.

切尔温斯基从来没有任何储蓄。他把所有的私房钱都投在了新产品的开发上。科学研究是他的爱好，他把所有的钱都花在了上面。

2012, Rafał Szczepanik, 7 śmiertelnych błędów szefa. Wydanie III rozszerzone, →ISBN:

Tego Leppieja?! – Kremser podniósł głos. – Tego samego, ministra rolnictwa. Pamiętasz aferę gruntową, która wysadziła go z siodła? – Polityka to nie mój konik, ale o tej sprawie to chyba wszyscy słyszeli – mówił już ciszej.

“那个莱皮？！” 克雷姆瑟提高了声音。“正是他，农业部长。你还记得害得他被赶出去的那个领土争端吗？” “我对政治不感兴趣，但我想大家都已经听说过这件事了，”他更加平静地说。

2014, Krzysztof Koziołek, Bóg nie weźmie w tym udziału, Manufaktura Tekstów, →ISBN，頁號 126:


žestě

借自俄語 жесть (žestʹ, “金屬板”)。

管弦樂團、爵士樂團或樂隊中銅管的部分


skok

繼承自古捷克語 skok，繼承自原始斯拉夫語 *skokъ。


skok

繼承自原始斯拉夫語 *skokъ。


tuł

繼承自古波蘭語 tuł，繼承自原始斯拉夫語 *tulъ。同源詞包括馬其頓語 тул (tul, “箭袋”)。

整體詞： sahajdak、sajdak


tułów

繼承自原始斯拉夫語 *tulovъ。


Красная Армия

Krásnaja Ármija (romanization)
Кра́сной А́рмии
красноарме́йский


wymiar

wymierzyć 的動詞派生詞。


Аквитания

Akvitánija (romanization)
Аквита́нии
аквита́нский

阿基坦（前大區名，位於法國）


птичий язык

ptíčij jazýk (romanization)
пти́чьего языка́
пти́чьи языки́ (nominative plural)
пти́чьих языко́в (genitive plural)


сек

секу́нда (sekúnda) 的縮寫。


nukleotyd

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


wymiennik

wymiennik ciepła


jaśmin

借自拉丁語 Jasminum，源自波斯語 یاسمین (yâsmin)。


bezwodnik

源自 bez- + woda + -nik。對照英語 anhydride。首次記錄於1851年。

bezwodnik kwasowy ― 酸酐

bezwodnik zasadowy ― 鹼酐


pasternak

借自中古高地德語 pasternack, pasternacke，源自古高地德語 pestinac，源自原始西日耳曼語 *pastinakā，源自拉丁語 pastināca。


cynamon

古典借詞，源自拉丁語 cinnamōmum。


korzeń

繼承自原始斯拉夫語 *kory。

Mam tam korzenie


кокаїн

kokajín (romanization)
кокаї́ну
кокаї́новий (uncountable)


gościniec

繼承自古波蘭語 gościniec。字面分析等同於 gościć + -ina + -iec。“客棧”之義意譯自捷克語 hostinec。

suwenir

旅行帶回來的禮物；紀念品

upominek

旅行帶回來的禮物；紀念品

旅行帶回來的禮物；紀念品


materializm

國際詞；對比英語 materialism、法語 matérialisme、德語 Materialismus，最终源自拉丁語 māteriālis。


психологія

最终源自古希臘語 ψυχή (psukhḗ, “靈魂”) + -λογία (-logía)。字面分析等同於 психо- (psyxo-) + -ло́гія (-lóhija)。對照俄語 психоло́гия (psixológija)、白俄羅斯語 псіхало́гія (psixalóhija)、波蘭語 psychologia。

psyxolóhija (romanization)
психоло́гії
психологі́чний (uncountable)


хуёвина

xujóvina (romanization)
хуёвины
хуёвины (nominative plural)
хуёвин (genitive plural)

Что э́то за хуёвина?


Teksas

借自英語 Texas，源自西班牙語 Texas、Tejas，源自哈西奈喀多語 táyshaʔ (“朋友，盟友”)，指原住民卡多人聯盟。

德克薩斯（州名，位於美國）


Teksas

德克薩斯（州名，位於美國）


prítok

prítoku (genitive singular)
prítoky (nominative plural)
prítokov (genitive plural)
dub (declension pattern)


рѣка

rěká (romanization)
рѣки́
рѣ́ки (nominative plural)
рѣкъ (genitive plural)

река́ (reká)在1918年正寫法改革以前的寫法。


knecht

借自德語 Knecht，源自中古高地德語 knëht，源自古高地德語 kneht，源自原始西日耳曼語 *kneht。


Daleki Wschód

同類詞： Bliski Wschód


Далекий Схід

Dalékyj Sxid (romanization)
Дале́кого Схо́ду
далекосхі́дний (uncountable)

Далекий Схід Росі́ї ― Dalekyj Sxid Rosíji ― 俄羅斯遠東地區


Східна Азія

Sxídna Ázija (romanization)
Схі́дної А́зії
східноазі́йський (uncountable)
східноазіа́тський (uncountable)

Дале́кий Схі́д

東亞（地區名，位於亞洲）

東亞（地區名，位於亞洲）


deizmus

deizmu (genitive singular)
dub (declension pattern)


pandeizmus

pandeizmu (genitive singular)
dub (declension pattern)


Bliski Wschód

同類詞： Daleki Wschód

starożytny Bliski Wschód ― 古代中東

kraje Bliskiego Wschodu ― 中東國家

ludy Bliskiego Wschodu ― 中東人民

korespondencja z Bliskiego Wschodu ― 來自中東的信件

sytuacja na Bliskim Wschodzie ― 中東局勢

kultura na Bliskim Wschodzie ― 中東文化

literatura na Bliskim Wschodzie ― 中東文學


пандеизм

pandɛízm (romanization)
пандеи́зма
пандеи́змы (nominative plural)
пандеи́змов (genitive plural)

деи́зм

dɛízm, “自然神論”

пантеи́зм

pantɛízm, “泛神論”


Восточная Азия

Vostóčnaja Ázija (romanization)
Восто́чной А́зии
восточноазиа́тский

東亞（地區名，位於亞洲）


первое

пе́рвый (pérvyj, “第一”)的中性名詞化。

pérvoje (romanization)
пе́рвого
пе́рвые (nominative plural)
пе́рвых (genitive plural)

пе́рвое, что на́до сде́лать

пе́рвое ма́рта


сел

сёл (sjol)的另一種拼寫法


motiv

派生自拉丁語 moveo。


pauso

借自西班牙語 paso，可能受 pausa (“休息”) 的影響。


czarny karzeł

字面意思是「黑色矮星」。仿譯自英語 black dwarf。

同類詞： biały karzeł


Štetín

Štetína (genitive singular)
dub (declension pattern)

什切青（城市名，位於波蘭）


ezpel

繼承自原始巴斯克語 *ez- (“樹”) + *bel- (“黑色”)。


Ezpeleta

埃斯珀萊特（市鎮名，位於法國新阿基坦大西洋比利牛斯）


Olano

源自 ola (“煉鐵廠；小屋”) + -no。

村名，位於西班牙巴斯克阿拉瓦錫戈伊蒂亞


pinu

繼承自原始巴斯克語 *pinu，源自拉丁語 pīnus。


Balmaseda

巴爾馬塞達（市鎮名，位於西班牙巴斯克比斯開）。


kondaira

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


Hendaia

昂代（市鎮名，位於法國新阿基坦大西洋比利牛斯）


Oñati

未知，可能源自凱爾特語族。

奧尼亞蒂（市鎮名，位於西班牙巴斯克吉普斯夸）


Zuñiga

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

蘇尼伊加（市鎮名，位於西班牙納瓦拉）。

姓氏，等價於英語Zuniga


коты

一種主要由皮革和毛皮製成的鞋子


небесное тело

nebésnoje télo (romanization)
небе́сного те́ла
небе́сные тела́ (nominative plural)
небе́сных те́л (genitive plural)


коток

kotók (romanization)
котка́
котки́ (nominative plural)
коткі́в (genitive plural)

коту́шка

線圈（螺旋狀纏繞的東西）

線圈（螺旋狀纏繞的東西）


Bobrownik

源自 bobrownik (“獵河狸者；養河狸者”)。
* (村名)： 仿譯自古普魯士語 *Bebriniks 或 *Beb(i)rniks，源自姓氏。

村名，位於波蘭瓦爾米亞-馬祖里。


Kościan

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

科希強（鎮名，位於波蘭大波蘭）


Kobryń

借自白俄羅斯語 Ко́брын (Kóbryn)。

科布林（城市名，位於白俄羅斯）


колас

繼承自原始斯拉夫語 *kolsъ。和俄語 ко́лос (kólos) 同源。

kólas (romanization)
ко́ласа
каласы́ (nominative plural)
каласо́ў (genitive plural)


Kowalik

村名，位於波蘭瓦爾米亞-馬祖里什奇特諾


kubík

metr krychlový


Kalisz

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

卡利什（城市名，位於波蘭大波蘭）


Ozimek

奧濟梅克（鎮名，位於波蘭奧波萊）


Pisz

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

皮什（鎮名，位於波蘭瓦爾米亞-馬祖里）

湖名，位於波蘭瓦爾米亞-馬祖里


Moryń

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

莫倫（鎮名，位於波蘭西濱海）


Stryj

村名，位於波蘭盧布林雷基


Stryj

借自烏克蘭語 Стрий (Stryj)。

斯特雷（城市，行政中心及區名，位於烏克蘭利沃夫 州）

謝伊姆河（河名，位於烏克蘭）


niemiec

język niemiecki 的缩略形式 或 produkt niemiecki。


Jawor

亞沃爾（鎮名，位於波蘭下西里西亞）


Marcinek

定居點名，位於波蘭大波蘭


rzep

繼承自原始斯拉夫語 *rěpъ、*rěpьjь。


Бразілія

巴西（國家名，位於南美洲）


Ryś

源自 ryś (“猞猁”)。

Ryś （一種波蘭什拉赫塔的紋章）


совершенный вид

soveršénnyj vid (romanization)
соверше́нного ви́да
соверше́нные ви́ды (nominative plural)
соверше́нных ви́дов (genitive plural)


Філіпіны

菲律賓（群島及國家名，位於東南亞）


Інданезія

印度尼西亞（國家及群島名，位於東南亞）


Бразилия

Brazílija (romanization)
Брази́лии
брази́льский

Ru-Бразилия.ogg

巴西（國家名，位於南美洲）


VHS

VHS录像带 （最初由日本公司JVC研制的视频录像带）


Sym

借自俄語 Сым (Sym)。

瑟姆河（河名，位於俄羅斯）


Dobrzyń

維斯瓦河畔多布任（鎮，村名，位於波蘭）


косарка

kosárka (romanization)
коса́рки
коса́рки (nominative plural)
коса́рок (genitive plural)


газонокосарка

源自 газо́н (hazón) + -о- (-o-) + коса́рка (kosárka)。

hazonokosárka (romanization)
газонокоса́рки
газонокоса́рки (nominative plural)
газонокоса́рок (genitive plural)


Żywiec

日維茨（鎮名，位於波蘭西里西亞）


Zwoleń

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

茲沃倫（鎮名，位於波蘭馬佐夫舍）

村名，位於波蘭馬佐夫舍戈斯蒂寧


Czop

借自烏克蘭語 Чоп (Čop)。

喬普（城市名，位於烏克蘭外喀爾巴阡 州烏日霍羅德 Raion）


zalew

zalewać 的動詞派生詞。


Czarnolas

村名，位於波蘭馬佐夫舍茲沃倫

村名，位於波蘭馬佐夫舍利普斯科

村名，位於波蘭奧波萊尼斯

村名，位於波蘭西濱海斯瓦夫諾


Wrzeszcz

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

街區名，位於波蘭濱海格但斯克


Tym

借自俄語 Тым (Tym)。

特姆河（河名，位於俄羅斯），鄂畢河的支流


obzor

繼承自原始斯拉夫語 *obzorъ。字面分析等同於 ob + zřít。


Тайбэй

Tajbɛ́j (romanization)
Тайбэ́я
тайбэ́йский

臺北（首都名，位於臺灣）


Sieradz

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

謝拉茲（城市名，位於波蘭羅茲）


Sokal

借自烏克蘭語 Сока́ль (Sokálʹ)。

索卡利（城市名，位於烏克蘭利沃夫 州切爾沃諾赫拉德 Raion）


Sopot

繼承自原始斯拉夫語 *sopotъ (“有回聲的地方”)，源自 *so(p)ti (“喘息，吹口哨”)。

索波特（鎮名，位於波蘭濱海）


Śmigiel

希米蓋爾（鎮名，位於波蘭大波蘭科希強）


ср.

сро́ком (srókom) 的縮寫。


ср.

среда́ (sredá) 的縮寫。


monitore

借自西班牙語 monitor。


smeh

繼承自原始斯拉夫語 *směxъ。


монофтонг

monoftóng (romanization)
монофто́нга
монофто́нги (nominative plural)
монофто́нгов (genitive plural)


atorra

源自安達盧斯阿拉伯語 الدُّرَّاعَة (ad-durrāʕa, “衬衫”)，源自阿拉伯語 دُرَّاعَة (durrāʕa, “高领套头衫”)。


aberri

源自 aba (“父親”) + herri (“人民”)、19世紀由Sabino Arana造出。


nipiy

繼承自原始阿爾岡昆語 *nepyi。


nepi

繼承自原始阿爾岡昆語 *nepyi，繼承自原始阿爾吉克語 *nepiʔi。


nibi

繼承自原始阿爾岡昆語 *nepyi，繼承自原始阿爾吉克語 *nepiʔi (“水”)。

Anaamakamig bimaabikisin i'iw nibi.


обмен

源自об- (ob-) + меня́ть (menjátʹ)。

obmén (romanization)
обме́на
обме́ны (nominative plural)
обме́нов (genitive plural)
обме́нный


mpi

繼承自原始阿爾岡昆語 *nepyi。


сателіт

satelít (romanization)
сателі́та
сателі́ти (nominative plural)
сателі́тів (genitive plural)


супутник

源自су- (su-) + путь (putʹ) + -ник (-nyk)。
“人造衛星”之義意譯自俄語 спутник (sputnik)。

supútnyk (romanization)
супу́тника
супу́тники (nominative plural)
супу́тників (genitive plural)
супу́тниковий


মাছ

繼承自摩揭陀普拉克里特語 𑀫𑀘𑁆𑀙 (maccha)，繼承自梵語 মৎস্য (mátsya)，繼承自原始印度-雅利安語 *mátsyas，繼承自原始印度-伊朗語 *mátsyas。同源詞包括錫爾赫特語 ꠝꠣꠍ (masó)、阿薩姆語 মাছ (mas)、奧利亞語 ମାଛ (machô)、印地語 मच्छ (macch)、旁遮普語 ਮੱਛ (maccha)、信德語 مَڇُ / मछु (machu)、馬拉地語 मासा (māsā)。মৎস্য (motsśo)的同源對似詞。

মাছটা আরও ঝাল হলে ভাল হত।

要是這道魚再辣一點兒，就更好了。


abrasio

借自西班牙語 abrasión (“磨蝕，磨損，擦破”)。


экзоскелет

ekzoskelét (romanization)
экзоскеле́та
экзоскеле́ты (nominative plural)
экзоскеле́тов (genitive plural)


сундукъ

sundúk (romanization)
сундука́
сундуки́ (nominative plural)
сундуко́въ (genitive plural)

сунду́к (sundúk)在1918年正寫法改革以前的寫法。


razgovor

源自 raz- + gȏvor，可能仿譯自古希臘語 διάλογος (diálogos)。


айкидо

借自日語 合気道 (あいきどう, aikidō)，源自中古漢語 合 (hop) + 氣 (kʰjɨ̀j) + 道 (dáu)。


wyprysk

wypryskać 的動詞派生詞。


екзема

古典借詞，源自拉丁語 eczema，源自古希臘語 ἔκζεμᾰ (ékzema, “皮膚發疹”)，源自ἐκζέω (ekzéō, “煮沸，煎煮”) + -μᾰ (-ma, 名詞化後綴)。對照俄語 экзе́ма (ekzéma)、白俄羅斯語 экзэ́ма (ekzéma)。

ekzéma (romanization)
екзе́ми
екзе́мний (uncountable)


дерматит

dermatít (romanization)
дермати́та
дермати́ты (nominative plural)
дермати́тов (genitive plural)


дерматит

借自古希臘語 δερματῖτις (dermatîtis)。

dermatýt (romanization)
дермати́ту
дермати́ти (nominative plural)
дермати́тів (genitive plural)


химический элемент

ximíčeskij elemént (romanization)
хими́ческого элеме́нта
хими́ческие элеме́нты (nominative plural)
хими́ческих элеме́нтов (genitive plural)


слюнная железа

sljúnnaja železá (romanization)
слю́нной железы́
слю́нные же́лезы (nominative plural)
слю́нных желёз (genitive plural)


молочная железа

molóčnaja železá (romanization)
моло́чной железы́
моло́чные же́лезы (nominative plural)
моло́чных желёз (genitive plural)


kolektyw

借自俄語 коллекти́в (kollektív)，源自拉丁語 collēctīvus。


rozsądek

繼承自原始斯拉夫語 *orzsǫdъkъ。字面分析等同於 rozsądzić + -ek。


kanion

借自西班牙語 cañón。


инь-ян

借自官話 陰陽／阴阳 (yīnyáng)，源自上古漢語。


węch

wąchać 的動詞派生詞。


cuch

繼承自原始斯拉夫語 *čuxъ。


czuch

繼承自原始斯拉夫語 *čuxъ。


ôkres

ôkreszlicz 的動詞派生詞。sense 1 is a 意譯自波蘭語 okres。


bezgłos

源自 bez- + głos。對照古希臘語 ἀφωνία (aphōnía)。


мудо

繼承自原始斯拉夫語 *mǫdo。

mudó (romanization)
муда́
муде́ (nominative plural)
му́ди (nominative plural)
муда́ (nominative plural)
муде́й (genitive plural)


кастаньета

借自西班牙語 castañeta。

kastanʹjéta (romanization)
кастанье́ты
кастанье́ты (nominative plural)
кастанье́т (genitive plural)

Ru-кастаньета.ogg

Я увидел во сне Елизавету Михайловну, которая превратилась в испанку с трескучими кастаньетами.

在梦中，我看到了伊丽莎白·米哈伊洛夫娜，她变成了一个拿着噼啪作响的响板的西班牙女人


brslen

參見俄語 берескле́т (beresklét)。古捷克語亦寫作 brsněl、brsniel、brsníl。


bulwar

借自法語 boulevard，源自中古法語 boulevard、bollevart、boulevars、bolevers、bollewerc，源自中古高地德語 bolewerc、bolwerc。


pośpiech

繼承自原始斯拉夫語 *pospě̑xъ。


Гаяна

Hajána (romanization)
Гая́ны
гая́нскі (uncountable)

圭亞那，蓋亞那（國家名，位於南美洲）


Гаяна

Hajána (romanization)
Гая́ни
гая́нський (uncountable)

圭亞那，蓋亞那（國家名，位於南美洲）


rokav

繼承自原始斯拉夫語 *rǫkavъ。


рукаў

繼承自原始斯拉夫語 *rǫkavъ。對照俄語 рука́в (rukáv)、烏克蘭語 рука́в (rukáv)、波蘭語 rękaw。

rukáŭ (romanization)
рукава́
рукавы́ (nominative plural)
рукаво́ў (genitive plural)


rękaw

繼承自原始斯拉夫語 *rǫkavъ。

rękaw cukierniczy ― 糕點擠花袋


абсолютный нуль

absoljútnyj nulʹ (romanization)
абсолю́тного нуля́
абсолю́тные нули́ (nominative plural)
абсолю́тных нуле́й (genitive plural)


dráždec

dráždca (genitive singular)
dráždce (nominative plural)
dráždcov (genitive plural)
stroj (declension pattern)


топшур

借自南阿爾泰語 топшуур (topšuur)。

topšúr (romanization)
топшу́ра
топшу́ры (nominative plural)
топшу́ров (genitive plural)

托布秀爾，陶布舒爾（一種阿爾泰人的二弦傳統撥弦樂器）


нейтронная звезда

nejtrónnaja zvezdá (romanization)
нейтро́нной звезды́
нейтро́нные звёзды (nominative plural)
нейтро́нных звёзд (genitive plural)


klitoris

klitorisu (genitive singular)
klitorisy (nominative plural)
klitorisov (genitive plural)
dub (declension pattern)


lanýž

繼承自古捷克語 lanýž/lanýš。


кон'юнктивіт

同源詞包括俄語 конъюнктиви́т (konʺjunktivít)、白俄羅斯語 кан'юнктыві́т (kanʺjunktyvít)。

konʺjunktyvít (romanization)
кон'юнктиві́ту
кон'юнктиві́ти (nominative plural)
кон'юнктиві́тів (genitive plural)


Манголія

Manhólija (romanization)
Манго́ліі
манго́льскі (uncountable)

蒙古，蒙古國（國家名，位於東亞）


uhartedi

源自 uharte (“島”) + -di (“充滿的，大量的”)。


слонова кістка

slonóva kístka (romanization)
слоно́вої кі́стки
слоно́ві кістки́ (nominative plural)
слоно́вих кісто́к (genitive plural)


Тибр

台伯河（河名，位於意大利）


слоновая болезнь

slonóvaja boléznʹ (romanization)
слоно́вой боле́зни


Абуджа

阿布賈，阿布札（首都名，位於尼日利亞）


Абуджа

阿布賈，阿布札（首都名，位於尼日利亞）


башня из слоновой кости

bášnja iz slonóvoj kósti (romanization)
ба́шни из слоно́вой ко́сти
ба́шни из слоно́вой ко́сти (nominative plural)
ба́шен из слоно́вой ко́сти (genitive plural)

zh-башня_из_слоновой_кости-ru-noun-4vNlfEf9


слоновая кость

字面意思是「大象的骨頭」。

slonóvaja kostʹ (romanization)
слоно́вой ко́сти
слоно́вые ко́сти (nominative plural)
слоно́вых косте́й (genitive plural)

ба́шня из слоно́вой ко́сти ― bášnja iz slonóvoj kósti ― 象牙塔


рогівка

源自 ріг (rih) + -і́вка (-ívka)。對照波蘭語 rogówka 與捷克語 rohovka。

rohívka (romanization)
рогі́вки
рогівки́ (nominative plural)
рогіво́к (genitive plural)


odpadek

用過的東西當中剩餘的未使用部分


abal

借自西班牙語 aval (“背書，保證，擔保”)。


ahuakate

經由西班牙語 aguacate 借入。


флорбол

florból (romanization)
флорбо́ла
флорбо́лы (nominative plural)
флорбо́лов (genitive plural)
флорбо́льный


флорбол

florból (romanization)
флорбо́лу
флорбо́льний (uncountable)


margines

借自拉丁語 marginēs。


католицтво

同類詞： правосла́в'я n (pravoslávʺja)、протестанти́зм m (protestantýzm)


chrzest

繼承自古波蘭語 krzest，繼承自原始斯拉夫語 *krьstъ。Chrystus的同源對似詞。


свинарство

源自 свина́р (svynár, “豬倌”) + -ство (-stvo)。


azenario

最终源自安達盧斯阿拉伯語 *السَفُنَّارْيَة (*as-safunnārya)，源自阿拉伯語 إِسْفَنَارِيَّة (ʔisfanāriyya)；可能經由一羅曼語族預言傳入。


perfekcjonizm

完美主義（不喜歡任何不完美的東西）

完善論（相信一生中可以實現精神上的完美，或應該為此奮鬥）


недѣля

nedě́lja (romanization)
недѣ́ли
недѣ́ли (nominative plural)
недѣ́ль (genitive plural)

неде́ля (nedélja)在1918年正寫法改革以前的寫法。


karmel

借自法語 caramel，源自西班牙語 caramelo，源自葡萄牙語 caramelo，源自晚期拉丁語 calamellus，源自拉丁語 calamus，源自古希臘語 κάλαμος (kálamos)。


karmel

借自希伯來語 כַּרְמֶל (karmél)。


Латинская Америка

Latínskaja Amérika (romanization)
Лати́нской Аме́рики


dren

繼承自原始斯拉夫語 *dernъ。

山茱萸屬（Cornus）植物


крайня плоть

對照白俄羅斯語 кра́йняя плоць (krájnjaja plocʹ)、俄語 кра́йняя плоть (krájnjaja plotʹ)。

krájnja plotʹ (romanization)
кра́йньої пло́ті
кра́йньої пло́ти


крайняя плоць

對照烏克蘭語 кра́йня плоть (krájnja plotʹ)、俄語 кра́йняя плоть (krájnjaja plotʹ)。

krájnjaja plocʹ (romanization)
кра́йняй пло́ці
кра́йнія пло́ці (nominative plural)
кра́йніх пло́цей (genitive plural)


препуций

prepúcij (romanization)
препу́ция
препу́ции (nominative plural)
препу́циев (genitive plural)


крайняя плоть

кра́йний (krájnij, “最外層的”)的陰性形式 + плоть (plotʹ, “肉”)。對照烏克蘭語 кра́йня плоть (krájnja plotʹ)、白俄羅斯語 кра́йняя плоць (krájnjaja plocʹ)。

krájnjaja plótʹ (romanization)
кра́йней пло́ти
кра́йние пло́ти (nominative plural)
кра́йних пло́тей (genitive plural)


pacyfizm

國際詞。對照英語 pacifism、法語 pacifisme、德語 Pazifismus，最终源自拉丁語 pācificus。


пси

借自古希臘語 ψεῖ (pseî)。

普西 （希臘字母Ψ/ψ的名稱）

普西 （古西里爾字母Ѱ/ѱ的名稱，用於教會斯拉夫語）


Frantzia

法國（國家名，位於西歐）


ханча

借自朝鮮語 한자(漢字) (hanja)，來自中古漢語 漢字 (中古 xanH dziH)。


яблучна кислота

jáblučna kyslotá (romanization)
я́блучної кислоти́
я́блучні кисло́ти (nominative plural)
я́блучних кисло́т (genitive plural)


жирна кислота

žýrna kyslotá (romanization)
жи́рної кислоти́
жи́рні кисло́ти (nominative plural)
жи́рних кисло́т (genitive plural)


пудынг

púdynh (romanization)
пу́дынгу
пу́дынгі (nominative plural)
пу́дынгаў (genitive plural)

каля́дны пу́дынг ― kaljádny púdynh ― 聖誕布丁


масляна кислота

másljana kyslotá (romanization)
ма́сляної кислоти́
ма́сляні кисло́ти (nominative plural)
ма́сляних кисло́т (genitive plural)


антырэчыва

源自 анты- (anty-) + рэ́чыва (réčyva, “物質”)，仿譯自英語 antimatter。對照捷克語 antihmota 及俄語 антивещество́ (antiveščestvó)。

antyréčyva (romanization)
антырэ́чыва
антырэ́чывы (nominative plural)
антырэ́чываў (genitive plural)

Be-антырэчыва.ogg


Кітай

繼承自古東斯拉夫語 Китаи (Kitai)，源自突厥語族，最终源自古突厥語 Qïtaǰ (“契丹”)，並可追溯自契丹語 𘱿𘱤 (*? qid i) 或 𘱿𘲫 (*? qid ún, “契丹”)。9世紀至13世紀，蒙古人統治滿洲，然後統治中國北方，又將勢力擴張至中亞。
同源詞包括哈薩克語 Қытай (Qytai)、吉爾吉斯語 Кытай (Kıtay)、卡拉恰伊-巴爾卡爾語 Къытай (Qıtay)、烏茲別克語 Xitoy、土庫曼語 Hytaý (“中國”) 和漢語 契丹 (Qìdān)、英語 Cathay等。

Kitáj (romanization)
Кіта́ю
кіта́йскі (uncountable)

中國（區及國家名，位於東亞）


торії

借自日語 鳥居 (torii)。


бахаи

借自波斯語 بهائی (bahâ'i)。


Ho Chi Minh

借自越南語 Hồ Chí Minh。

Sajgon

胡志明市（城市名，位於越南）

胡志明市（城市名，位於越南）


вагинопластика

vaginoplástika (romanization)
вагинопла́стики
вагинопла́стики (nominative plural)
вагинопла́стик (genitive plural)


Sajgon

借自越南語 Sài Gòn。

Ho Chi Minh

西貢（越南城市胡志明市的舊名）

西貢（越南城市胡志明市的舊名）

西貢河（河名，位於越南）


Белорусская Народная Республика

Belorússkaja Naródnaja Respúblika (romanization)
Белору́сской Наро́дной Респу́блики

БНР

白俄羅斯人民共和國（前國家名，位於東歐）

白俄羅斯人民共和國（前國家名，位於東歐）

zh-Белорусская_Народная_Республика-ru-name-A9d5wDib


аварія

借自意大利語 avaria。

avárija (romanization)
ава́рії
ава́рії (nominative plural)
ава́рій (genitive plural)
аварі́йний


чытанне

čytánnje (romanization)
чыта́ння
чыта́нні (nominative plural)
чыта́нняў (genitive plural)

Be-чытанне.ogg


Сомалиленд

索馬利蘭，索馬里蘭（未受普遍承認但事實上獨立的東非國家，國際上則將其視作索馬利亞／索馬里的一部分）


układ scalony

字面意思是「集成系統」。


logarytm

國際詞；對照英語 logarithm、法語 logarithme、德語 Logarithmus，最终源自新拉丁語 logarithmus，源自古希臘語 λόγος (lógos) + ἀριθμός (arithmós)。