бузок

buzók (romanization)
бузку́
бузка́
бузки́ (nominative plural)
бузкі́в (genitive plural)
бузко́вий


буряк

对比波蘭語 burak，源自拉丁語 borrago (“琉璃苣”)。

burják (romanization)
буряка́
буряки́ (nominative plural)
бурякі́в (genitive plural)


Могильов

莫吉廖夫（市名，位於白俄羅斯）


Могильов

Mohylʹóv (romanization)
Могильо́ва
Могильо́ви (nominative plural)
Могильо́вих (genitive plural)
Могильо́ва (feminine)

源自俄语的姓氏：莫吉廖夫


архітектура

源自拉丁語 architectūra，来自古希臘語 ἀρχιτέκτων (arkhitéktōn)。与俄語 архитекту́ра (arxitektúra)、白俄羅斯語 архітэкту́ра (arxitektúra)、波蘭語 architektura。

arxitektúra (romanization)
архітекту́ри
архітекту́ри (nominative plural)
архітекту́р (genitive plural)
архітекту́рний

Uk-архітектура.ogg


барельєф

借自法語 bas-relief。对比俄語 барелье́ф (barelʹjéf)、白俄羅斯語 барэлье́ф (barelʹjéf)。

barelʹjéf (romanization)
барельє́фа
барельє́фи (nominative plural)
барельє́фів (genitive plural)
барельє́фний


безсмертя

来自без- (bez-, “没有”) + смерть (smertʹ, “死亡”) + -я (-ja)。与俄語 бессме́ртие (bessmértije)同源。

Uk-безсмертя.ogg


багатокутник

багато- (bahato-, “多-”) + кут (kut, “角”) + -ник (-nyk)

bahatokútnyk (romanization)
багатоку́тника
багатоку́тники (nominative plural)
багатоку́тників (genitive plural)


бажання

bažánnja (romanization)
бажа́ння
бажа́ння (nominative plural)
бажа́нь (genitive plural)

Uk-бажання.ogg


брід

来自原始斯拉夫語 *brodъ。

brid (romanization)
бро́ду
бро́ди (nominative plural)
бро́дів (genitive plural)


більшість

бі́льший (bílʹšyj) + -ість (-istʹ)

bílʹšistʹ (romanization)
бі́льшості
бі́льшости

Uk-більшість.ogg


антропологія

源自古希臘語 ἄνθρωπος (ánthrōpos)，词尾-ло́гія (-lóhija)来自古希臘語 -λογία (-logía)。对比俄語 антрополо́гия (antropológija)、白俄羅斯語 антрапало́гія (antrapalóhija)、波蘭語 antropologia.。

antropolóhija (romanization)
антрополо́гії
антропологі́чний (uncountable)


бур'ян

对比斯洛伐克語 burina和羅馬尼亞語 buruiană，来自原始斯拉夫語 *burьjanъ。

burʺján (romanization)
бур'яну́
бур'яни́ (nominative plural)
бур'яні́в (genitive plural)


вагітність

вагі́тний (vahítnyj, “怀孕的”) + -ість (-istʹ, 构成名词的后缀)。

vahítnistʹ (romanization)
вагі́тності
вагі́тности
вагі́тності (nominative plural)
вагі́тностей (genitive plural)

Uk-вагітність.ogg


борг

来自波蘭語 borg，来自德語 Borg。取代了烏克蘭語 довг (dovh)。

borh (romanization)
бо́ргу
борги́ (nominative plural)
боргі́в (genitive plural)


бруд

来自原始斯拉夫語 *brudъ。

brud (romanization)
бру́ду
бру́ди (nominative plural)
бру́дів (genitive plural)


батьківщина

bátʹkivščyna (romanization)
batʹkivščýna (romanization)
ба́тьківщини
батьківщи́ни
ба́тьківщини (nominative plural)
батьківщи́ни (nominative plural)
ба́тьківщин (genitive plural)
батьківщи́н (genitive plural)


батьківщина

bátʹkivščyna (romanization)
ба́тьківщини
ба́тьківщини (nominative plural)
ба́тьківщин (genitive plural)


бінокль

binóklʹ (romanization)
біно́кля
біно́клі (nominative plural)
біно́клів (genitive plural)


бджільництво

源自 бджільни́к (bdžilʹnýk, “養蜂人”) + -цтво (-ctvo)。

Uk-бджільництво.ogg


брова

来自古東斯拉夫語 бръвь (brŭvĭ)，来自原始斯拉夫語 *bry。

brová (romanization)
брови́
бро́ви (nominative plural)
брів (genitive plural)


агресія

借自法語 agression，来自拉丁語 aggressio，来自aggressus，aggredior (“接近，攻擊”)的過去分詞。对比俄語 агре́ссия (agréssija)、白俄羅斯語 агрэ́сія (ahrésija)、波蘭語 agresja。

ahrésija (romanization)
агре́сії
агре́сії (nominative plural)
агре́сій (genitive plural)


важіль

vážilʹ (romanization)
ва́желя
ва́желі (nominative plural)
ва́желів (genitive plural)


Аравія

Ара́вия (Arávija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Аравія

阿拉伯（半島名，位於西亞的中東）


Женева

Ženéva (romanization)
Жене́вы
жене́вский


Женева

Ženéva (romanization)
Жене́ви
жене́вський (uncountable)


археологія

借自德語 Archäologie，来自古希臘語 ἀρχαιολογία (arkhaiología, “古代傳說，歷史”)，来自ἀρχαῖος (arkhaîos, “原始的，古老的”)，词尾-ло́гія (-lóhija)来自古希臘語 -λογία (-logía)。对比俄語 археоло́гия (arxeológija)、白俄羅斯語 археало́гія (arxjealóhija)、波蘭語 archeologia。

arxeolóhija (romanization)
археоло́гії
археологі́чний (uncountable)

архео́лог

arxeóloh, “考古學家”, 名词


Дональд Дак

Dónalʹd Dák (romanization)
До́нальда Да́ка


бактерія

来自拉丁語 bacterium，来自古希臘語 βακτήριον (baktḗrion)。对比俄語 бакте́рия (baktérija)、白俄羅斯語 бактэ́рыя (baktéryja), 波蘭語 bakteria。

baktérija (romanization)
бакте́рії
бакте́рії (nominative plural)
бакте́рій (genitive plural)
бактеріа́льний


будівництво

будівни́к (budivnýk) + -цтво (-ctvo)。對照波蘭語 budownictwo。

budivnýctvo (romanization)
будівни́цтва
будівни́цтва (nominative plural)
будівни́цтв (genitive plural)

Uk-будівництво.ogg


Бенін

Bjenín (romanization)
Бені́на
бені́нскі (uncountable)

貝寧（國家名，位於西非）


Бенін

Benín (romanization)
Бені́ну
бені́нський (uncountable)

貝寧（國家名，位於西非）


Бенін

Bénin (romanization)
Benín (romanization)
Бе́ніна
Бені́на
бе́нінський (uncountable)
бені́нський (uncountable)

貝寧城（奈及利亞城市名）


бюрократія

借自法語 bureaucratie。对比俄語 бюрокра́тия (bjurokrátija)、白俄羅斯語 бюракра́тыя (bjurakrátyja)、波蘭語 biurokracja。

bjurokrátija (romanization)
бюрокра́тії
бюрократи́чний (uncountable)


Земля

Zemljá (romanization)
Земли́
Зе́мли (nominative plural)
Земе́ль (genitive plural)
земно́й


Земля

Zemljá (romanization)
Землі́
Зе́млі (nominative plural)
Земе́ль (genitive plural)
земни́й


Скандинавія

借自拉丁語 Scandināvia。对比俄語 Скандина́вия (Skandinávija)、白俄羅斯語 Скандына́вія (Skandynávija)、波蘭語 Skandynawia。

Skandynávija (romanization)
Скандина́вії
скандина́вський (uncountable)


Маврикій

Маври́кий (Mavríkij)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Маврикій

Mavrýkij (romanization)
Маври́кію
маврикі́йський (uncountable)


Британія

Брита́ния (Británija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Британія

不列顛（島嶼名，位於西歐聯合王國的一部分）

不列顛（國家名，位於西歐）


біографія

借自法語 biographie，来自拉丁語 biographia，来自古希臘語 βίος (bíos, “生命”) + γράφω (gráphō, “写”)。

biohráfija (romanization)
біогра́фії
біогра́фії (nominative plural)
біогра́фій (genitive plural)

Uk-біографія.ogg


Чехія

Че́хия (Čéxija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


акіян

akiján (romanization)
акія́на
акія́ны (nominative plural)
акія́наў (genitive plural)


Маастрихт

Maastrýxt (romanization)
Маастри́хту
Маастри́хти (nominative plural)
Маастри́хтів (genitive plural)

馬斯特里赫特（位於荷蘭的城市）


Крим

借自克里米亞韃靼語 Qırım。

Krym (romanization)
Кри́му
кри́мський (uncountable)

克里米亞（半島名，位於烏克蘭南部）


білок

bilók (romanization)
білка́
білки́ (nominative plural)
білкі́в (genitive plural)
білко́вий


вбивство

vbývstvo (romanization)
вби́вства
вби́вства (nominative plural)
вбивств (genitive plural)

Uk-вбивство.ogg


Русь

来自古東斯拉夫語 Русь (Rusĭ)。

Rusʹ (romanization)
Ру́сі
Русі́
Ру́си
Руси́
ру́ський (uncountable)

Мала́ Русь

Malá Rusʹ, “小俄羅斯”

Черво́на Русь

Červóna Rusʹ, “紅俄羅斯”

Чо́рна Русь

Čórna Rusʹ, “黑俄羅斯”

Ки́ївська Русь


Швейцарія

Швейца́рия (Švejcárija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Швейцарія

Švejcárija (romanization)
Швейца́рії
швейца́рський (uncountable)


біднота

来自бі́дний (bídnyj) + -ота (-ota)。对比俄語 беднота́ (bednotá)、白俄羅斯語 бедната́ (bjednatá)、波蘭語 biedota。

bidnóta (romanization)
bidnotá (romanization)
бідно́ти
бідноти́

Uk-біднота.ogg

音頻 (бідно́та)


аналіз

análiz (romanization)
ана́лізу
ана́лізи (nominative plural)
ана́лізів (genitive plural)


бобер

继承自原始斯拉夫語 *bobrъ。

bobér (romanization)
бобра́
бобри́ (nominative plural)
бобрі́в (genitive plural)


алергія

alerhíja (romanization)
алергі́ї
алергі́ї (nominative plural)
алергі́й (genitive plural)


астрологія

astrológija (romanization)
астроло́гіи
астроло́гіи (nominative plural)
астроло́гій (genitive plural)

астроло́гия (astrológija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


демократія

demokrátija (romanization)
демокра́тіи
демокра́тіи (nominative plural)
демокра́тій (genitive plural)

демокра́тия (demokrátija)在1918年以前的寫法。


демократія

源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)。對比仿譯詞народовла́ддя (narodovláddja)。

demokrátija (romanization)
демокра́тії
демокра́тії (nominative plural)
демокра́тій (genitive plural)
демократи́чний


біг

来自原始斯拉夫語 *běgъ，源自原始印歐語 *bʰegʷ-。Фоб (Fob)的同源對似詞。

bih (romanization)
бі́гу
бігови́й (uncountable)


Азія

Ázija (romanization)
А́зіі
азія́цкі (uncountable)

亞洲，亞細亞（大陸名，位於）


Азія

А́зия (Ázija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Азія

Ázija (romanization)
А́зії
азіа́тський 或 азі́йський (uncountable)

亞洲，亞細亞（大陸名，位於）


Полтава

Poltáva (romanization)
Полта́вы
полта́вский

波爾塔瓦（市名，位於烏克蘭）


Полтава

Poltáva (romanization)
Полта́ви
полта́вський (uncountable)

Uk-Полтава.ogg

波爾塔瓦（市名，位於烏克蘭）


Кубань

Kubánʹ (romanization)
Куба́ни
куба́нский

庫班（河名，位於俄羅斯南方）

庫班（地區名，位於俄羅斯庫班南方附近）


Кубань

Kubánʹ (romanization)
Куба́ні
куба́нський (uncountable)

庫班（河名，位於俄羅斯南方）

庫班（地區名，位於俄羅斯庫班南方附近）


Албанія

Albánija (romanization)
Алба́ніі
алба́нскі (uncountable)

阿爾巴尼亞（國家名，位於歐洲）

Рэспу́блiка Алба́нія


Албанія

Albánija (romanization)
Алба́ніи
алба́нскій

Алба́ния (Albánija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Албанія

Albánija (romanization)
Алба́нії
алба́нський (uncountable)

Респу́бліка Алба́нія

阿爾巴尼亞（國家名，位於歐洲）

阿爾巴尼亞（國家名，位於歐洲）

(官方名稱)


Малайзія

Мала́йзия (Malájzija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


бісексуальність

来自бісексуа́льний (biseksuálʹnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 бисексуа́льность (biseksuálʹnostʹ)、白俄羅斯語 бісэксуа́льнасць (biseksuálʹnascʹ)。

biseksuálʹnistʹ (romanization)
бісексуа́льності
бісексуа́льности


Данія

Dánija (romanization)
Да́ніі
да́цкі (uncountable)
да́нскі (uncountable)


Данія

Да́ния (Dánija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Данія

Dánija (romanization)
Да́нії
да́тський (uncountable)
да́нський (uncountable)


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Союз Радянських Соціалістичних Республік.wav

蘇維埃社會主義共和國聯盟

zh-Союз_Радянських_Соціалістичних_Республік-uk-name-g55wLoLT


Боснія

波士尼亞，波斯尼亞（國家名，位於東南歐）


Боснія

Bósnija (romanization)
Бо́сніи
босні́йскій

Бо́сния (Bósnija)在1918年正寫法改革以前的寫法


Боснія

Bósnija (romanization)
Бо́снії
босні́йський (uncountable)
босня́цький (uncountable)

波士尼亞，波斯尼亞（國家名，位於東南歐）


Камбоджа

柬埔寨（國家名，位於東南亞）


Камбоджа

Kambódža (romanization)
Камбо́джи
камбоджи́йский

Ru-Камбоджа.ogg

Кампучи́я

柬埔寨（國家名，位於東南亞）

柬埔寨（國家名，位於東南亞）


Камбоджа

柬埔寨（國家名，位於東南亞）


вечірка

večírka (romanization)
вечі́рки
вечі́рки (nominative plural)
вечі́рок (genitive plural)

Uk-вечірка.ogg


ворожість

voróžistʹ (romanization)
воро́жості
воро́жости

Uk-ворожість.ogg


взуття

来自взу́ти (vzúty, “穿鞋”) + -ття́ (-ttjá)。

vzuttjá (romanization)
взуття́
взуттє́вий (uncountable)
взуттьови́й (uncountable)


вислів

výsliv (romanization)
ви́слову
ви́слови (nominative plural)
ви́словів (genitive plural)

ви́раз

措辭，表達方式（俗語或成語）

措辭，表達方式（俗語或成語）


викидень

来自ви́кид (výkyd) + -ень (-enʹ)。

výkydenʹ (romanization)
ви́кидня
ви́кидні (nominative plural)
ви́киднів (genitive plural)


весільна сукня

vesílʹna súknja (romanization)
весі́льної су́кні
весі́льні су́кні (nominative plural)
весі́льних су́конь (genitive plural)


верховний суд

verxóvnyj súd (romanization)
верхо́вного су́ду
верхо́вні суди́ (nominative plural)
верхо́вних суді́в (genitive plural)


внесок

vnésok (romanization)
вне́ску
вне́ски (nominative plural)
вне́сків (genitive plural)


винахід

винахо́дити (vynaxódyty) 的動詞派生詞。

výnaxid (romanization)
ви́находу
ви́находи (nominative plural)
ви́находів (genitive plural)

Uk-винахід.ogg


водне поло

vódne pólo (romanization)
во́дного по́ло


виклик

ви́кликати (výklykaty) 的動詞派生詞。

výklyk (romanization)
ви́клику
ви́клики (nominative plural)
ви́кликів (genitive plural)


виробництво

vyrobnýctvo (romanization)
виробни́цтва
виробни́цтва (nominative plural)
виробни́цтв (genitive plural)

Uk-виробництво.ogg


вираз

ви́разити (výrazyty, “表达”) 的動詞派生詞。

výraz (romanization)
ви́разу
ви́рази (nominative plural)
ви́разів (genitive plural)

ви́слів

措辞，表达方式（俗語或成語）

措辞，表达方式（俗語或成語）


відносини

Uk-відносини.ogg


втрата

vtráta (romanization)
втра́ти
втра́ти (nominative plural)
втрат (genitive plural)


враження

vrážennja (romanization)
вра́ження
вра́ження (nominative plural)
вра́жень (genitive plural)

Uk-враження.ogg


вим'я

来自原始斯拉夫語 *vymę。

výmʺja (romanization)
ви́м'я
ви́мені
ви́м'я (nominative plural)
ви́м'їв (genitive plural)


вуздечка

vuzdéčka (romanization)
вузде́чки
вузде́чки (nominative plural)
вузде́чок (genitive plural)

Uk-вуздечка.ogg


водень

vódenʹ (romanization)
во́дню
водне́вий (uncountable)


воєнний стан

vojénnyj stan (romanization)
воє́нного ста́ну
воє́нні ста́ни (nominative plural)
воє́нних ста́нів (genitive plural)


виняток

来自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。与白俄羅斯語 вы́нятак (výnjatak)、波蘭語 wyjątek同源。

výnjatok (romanization)
ви́нятку
ви́нятки (nominative plural)
ви́нятків (genitive plural)
винятко́вий

Uk-виняток.ogg


відкриття

vidkryttjá (romanization)
відкриття́
відкриття́ (nominative plural)
відкритті́в (genitive plural)

Uk-відкриття.ogg


віза

víza (romanization)
ві́зи
ві́зи (nominative plural)
віз (genitive plural)
ві́зовий


вулик

vúlyk (romanization)
ву́лика
ву́лики (nominative plural)
ву́ликів (genitive plural)


водоспад

来自вода́ (vodá) + -о- (-o-) + спад (spad)。对比白俄羅斯語 вадаспа́д (vadaspád)、波蘭語 wodospad。

vodospád (romanization)
водоспа́ду
водоспа́ди (nominative plural)
водоспа́дів (genitive plural)

Uk-водоспад.ogg


відпустка

vidpústka (romanization)
відпу́стки
відпу́стки (nominative plural)
відпу́сток (genitive plural)
відпустко́вий

Uk-відпустка.ogg


вестернізація

借自英語 westernization。對照俄語 вестерниза́ция (vesternizácija)。

vesternizácija (romanization)
вестерніза́ції
вестерніза́ції (nominative plural)
вестерніза́цій (genitive plural)


вуглевод

vuhlevód (romanization)
вуглево́ду
вуглево́ди (nominative plural)
вуглево́дів (genitive plural)
вуглево́дний


вогнище

vóhnyšče (romanization)
во́гнища
во́гнища (nominative plural)
во́гнищ (genitive plural)


відпочинок

Uk-відпочинок.ogg


відповідальність

vidpovidálʹnistʹ (romanization)
відповіда́льності
відповіда́льности

Uk-відповідальність.ogg


вугор

来自原始斯拉夫語 *ǫgořь。

vuhór (romanization)
вугра́
вугри́ (nominative plural)
вугрі́в (genitive plural)


відсутність

відсу́тній (vidsútnij, “缺席的”) + -ість (-istʹ)

vidsútnistʹ (romanization)
відсу́тності
відсу́тности

Uk-відсутність.ogg


вульва

借自拉丁語 vulva。

vúlʹva (romanization)
ву́льви
ву́льви (nominative plural)
вульв (genitive plural)


вівтар

vívtar (romanization)
vivtár (romanization)
ві́втаря
вівта́ря
ві́втарі (nominative plural)
вівта́рі (nominative plural)
ві́втарів (genitive plural)
вівта́рів (genitive plural)
ві́втарний
вівта́рний


відро

vidró (romanization)
відра́
ві́дра (nominative plural)
ві́дер (genitive plural)


виступ

výstup (romanization)
ви́ступу
ви́ступи (nominative plural)
ви́ступів (genitive plural)


вхід

与俄語 вход (vxod)同源。

vxid (romanization)
вхо́ду
вхо́ди (nominative plural)
вхо́дів (genitive plural)

вхід заборо́нено

безкошто́вний вхід до музе́ю по понеді́лках

bezkoštóvnyj vxid do muzéju po ponedílkax


втручання

vtručánnja (romanization)
втруча́ння
втруча́ння (nominative plural)
втруча́нь (genitive plural)

Uk-втручання.ogg


вугілля

来自古東斯拉夫語 оугль (uglĭ)，来自原始斯拉夫語 *ǫglь。

vuhíllja (romanization)
вугі́лля
вугі́лля (nominative plural)
вугі́ллів (genitive plural)

Uk-вугілля.ogg


вільний час

vílʹnyj čas (romanization)
ві́льного ча́су
ві́льні часи́ (nominative plural)
ві́льних часі́в (genitive plural)

空閑，閑空，閑暇，餘暇，餘閑


вуглець

来自вугілля (vuhillja) + -ець (-ecʹ)。对比俄語 углерод (uglerod)和白俄羅斯語 вугляро́д (vuhljaród)。

vuhlécʹ (romanization)
вуглецю́
вуглеце́вий (uncountable)


віртуальна реальність

virtuálʹna reálʹnistʹ (romanization)
віртуа́льної реа́льності
віртуа́льної реа́льности
віртуа́льні реа́льності (nominative plural)
віртуа́льних реа́льностей (genitive plural)

zh-віртуальна_реальність-uk-noun-G49MraIE


відсоток

vidsótok (romanization)
відсо́тка
відсо́тки (nominative plural)
відсо́тків (genitive plural)
відсо́тковий

Uk-відсоток.ogg

ві́сім відсо́тків


віра

来自原始斯拉夫語 *věra

víra (romanization)
ві́ри
ві́ри (nominative plural)
вір (genitive plural)


виставка

来自 ви́став(ити) (výstav(yty)) + -ка (-ka). 对比 俄語 вы́ставка (výstavka), 白俄羅斯語 вы́стаўка (výstaŭka), 波蘭語 wystawka。

výstavka (romanization)
ви́ставки
ви́ставки (nominative plural)
ви́ставок (genitive plural)
виставко́вий

Uk-виставка.ogg


вторгнення

vtórhnennja (romanization)
вто́ргнення
вто́ргнення (nominative plural)
вто́ргнень (genitive plural)

Uk-вторгнення.ogg

侵占，佔領，侵略，入侵，侵入


влада

vláda (romanization)
вла́ди
вла́ди (nominative plural)
влад (genitive plural)


відмова

відмо́вити (vidmóvyty) 的動詞派生詞。对比波蘭語 odmowa。

vidmóva (romanization)
відмо́ви
відмо́ви (nominative plural)
відмо́в (genitive plural)

Uk-відмова.ogg


вік

来自原始斯拉夫語 *věkъ。

vik (romanization)
ві́ку
віки́ (nominative plural)
вікі́в (genitive plural)


вік

来自原始斯拉夫語 *věkъ。


вибух

ви́бухнути (výbuxnuty) 的動詞派生詞。对比白俄羅斯語 вы́бух (výbux)、波蘭語 wybuch、捷克語 výbuch。

výbux (romanization)
ви́буху
ви́бухи (nominative plural)
ви́бухів (genitive plural)
вибухо́вий


впевненість

vpévnenistʹ (romanization)
впе́вненості
впе́внености


відчуття

来自відчу́ти 完 (vidčúty, “感觉”) + -ття (-ttja)。对比波蘭語 odczucie。

vidčuttjá (romanization)
відчуття́
відчуття́ (nominative plural)
відчутті́в (genitive plural)

Uk-відчуття.ogg


ворота

繼承自原始斯拉夫語 *vorta。врата́ (vratá)的同源對似詞，源自教會斯拉夫語。

voróta (romanization)
воро́т
воро́тца (diminutive)

пробива́ть ми́мо воро́т


ворота

繼承自原始斯拉夫語 *vorta。


вісь

visʹ (romanization)
о́сі
о́сі (nominative plural)
осе́й (genitive plural)


вірус

vírus (romanization)
ві́русу
ві́руси (nominative plural)
ві́русів (genitive plural)
ві́русний


вітамін

vitamín (romanization)
вітамі́ну
вітамі́ни (nominative plural)
вітамі́нів (genitive plural)


галявина

haljávyna (romanization)
галя́вини
галя́вини (nominative plural)
галя́вин (genitive plural)


вічність

víčnistʹ (romanization)
ві́чності
ві́чности

відійти́ у ві́чність 完

vidijtý u víčnistʹ, “去世”, 字面意思是“離開永恆”


гарантія

harántija (romanization)
гара́нтії
гара́нтії (nominative plural)
гара́нтій (genitive plural)

Uk-гарантія.ogg


гаманець

hamanécʹ (romanization)
гаманця́
гаманці́ (nominative plural)
гаманці́в (genitive plural)
гаманце́вий
гама́нчик (diminutive)

Uk-гаманець.ogg


гармонія

harmónija (romanization)
гармо́нії
гармо́нії (nominative plural)
гармо́ній (genitive plural)
гармоні́йний

Uk-гармонія.ogg


вірш

virš (romanization)
ві́рша
вірші́ (nominative plural)
вірші́в (genitive plural)


генеалогія

henealóhija (romanization)
генеало́гії
генеало́гії (nominative plural)
генеало́гій (genitive plural)
генеалогі́чний

Uk-генеалогія.ogg


гачек

来自捷克語 háček。

háček (romanization)
га́чека
га́чеки (nominative plural)
га́чеків (genitive plural)


геометрія

来自古希臘語 γεωμετρία (geōmetría)。


глобалізація

hlobalizácija (romanization)
глобаліза́ції
глобаліза́ції (nominative plural)
глобаліза́цій (genitive plural)
глобалізаці́йний


геофізика

来自гео- (heo-) + фі́зика (fízyka)。对比俄語 геофи́зика (geofízika)、白俄羅斯語 геафі́зіка (hjeafízika)、波蘭語 geofizyka。

heofízyka (romanization)
геофі́зики
геофізи́чний (uncountable)


гній

来自原始斯拉夫語 *gnojь。


гніздо

来自 原始斯拉夫語 *gnězdo，来自原始印歐語 *nisdós。

hnizdó (romanization)
гнізда́
гні́зда (nominative plural)
гнізд (genitive plural)


гостинність

hostýnnistʹ (romanization)
гости́нності
гости́нности


головний біль

holovnýj bílʹ (romanization)
головно́го бо́лю
головні́ бо́лі (nominative plural)
головни́х бо́лів (genitive plural)


госпіталізація

与俄語 госпитализа́ция (gospitalizácija)、白俄羅斯語 шпіталіза́цыя (špitalizácyja)、波蘭語 hospitalizacja同源。

hospitalizácija (romanization)
госпіталіза́ції
госпіталіза́ції (nominative plural)
госпіталіза́цій (genitive plural)


горіх

来自古東斯拉夫語 орѣхъ (orěxŭ)，来自原始斯拉夫語 *orěxъ，来自原始印歐語 *areyis-。

horíx (romanization)
горі́ха
горі́хи (nominative plural)
горі́хів (genitive plural)
горі́ховий
горі́шок (diminutive)


гордість

来自го́рдий (hórdyj, “驕傲的”) + -ість (-istʹ)。对比俄語 го́рдость (górdostʹ)、白俄羅斯語 го́рдасць (hórdascʹ)。

hórdistʹ (romanization)
го́рдості
го́рдости

Uk-гордість.ogg


граблі

与俄語 гра́бли (grábli)同源。


годинник

來自годи́на (hodýna) + -ник (-nyk)。與白俄羅斯語 гадзі́ннік (hadzínnik)同源。

hodýnnyk (romanization)
годи́нника
годи́нники (nominative plural)
годи́нників (genitive plural)

Uk-годинник.ogg


граніт

hranít (romanization)
грані́ту
грані́ти (nominative plural)
грані́тів (genitive plural)
грані́тний
грані́товий


гра

借自古東斯拉夫語 игра (igra)，来自原始斯拉夫語 *jьgra。

hra (romanization)
гри
і́гри (nominative plural)
і́гор (genitive plural)


гравітація

借自新拉丁語 gravitātiō。对比俄語 гравита́ция (gravitácija)、白俄羅斯語 гравіта́цыя (hravitácyja)、波蘭語 grawitacja。

hravitácija (romanization)
гравіта́ції
гравіта́ції (nominative plural)
гравіта́цій (genitive plural)
гравітаці́йний

Uk-гравітація.ogg


григоріанський календар

hryhoriánsʹkyj kalendár (romanization)
григоріа́нського календаря́
григоріа́нські календарі́ (nominative plural)
григоріа́нських календарі́в (genitive plural)

zh-григоріанський_календар-uk-noun-FnBChL58


гуртожиток

hurtóžytok (romanization)
гурто́житку
гурто́житки (nominative plural)
гурто́житків (genitive plural)


гітара

hitára (romanization)
гіта́ри
гіта́ри (nominative plural)
гіта́р (genitive plural)
гіта́рний


гріх

来自原始斯拉夫語 *grěxъ。

hrix (romanization)
гріха́
гріхи́ (nominative plural)
гріхі́в (genitive plural)


грім

来自原始斯拉夫語 *gromъ。

hrim (romanization)
гро́му
громи́ (nominative plural)
громі́в (genitive plural)


гінекологія

hinekolóhija (romanization)
гінеколо́гії
гінекологі́чний (uncountable)


громадянська війна

громадя́нська (hromadjánsʹka, “國內的”) + війна́ (vijná, “战争”)。对比白俄羅斯語 грамадзя́нская вайна́ (hramadzjánskaja vajná)。

hromadjánsʹka vijná (romanization)
громадя́нської війни́
громадя́нські ві́йни (nominative plural)
громадя́нських во́єн (genitive plural)
громадя́нських ві́йн (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-громадянська війна.wav


громадянство

громадя́нин (hromadjányn, “公民”) + -ство (-stvo)。对比白俄羅斯語 грамадзя́нства (hramadzjánstva)。

hromadjánstvo (romanization)
громадя́нства
громадя́нства (nominative plural)
громадя́нств (genitive plural)

Uk-громадянство.ogg


двигун внутрішнього згоряння

dvyhún vnútrišnʹoho zhorjánnja (romanization)
двигуна́ вну́трішнього згоря́ння
двигуни́ вну́трішнього згоря́ння (nominative plural)
двигуні́в вну́трішнього згоря́ння (genitive plural)

zh-двигун_внутрішнього_згоряння-uk-noun-9KndbcXS


двір

来自原始斯拉夫語 *dvòrъ。

dvir (romanization)
дво́ру
двори́ (nominative plural)
дворі́в (genitive plural)


гігієна

hihijéna (romanization)
гігіє́ни
гігієні́чний (uncountable)


делегація

delehácija (romanization)
делега́ції
делега́ції (nominative plural)
делега́цій (genitive plural)

Uk-делегація.ogg


дендрохронологія

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-дендрохронологія.wav

樹木年代學，年輪年代學，樹輪年代學


день народження

denʹ naródžennja (romanization)
дня́ наро́дження
дні́ наро́дження (nominative plural)
дні́в наро́дження (genitive plural)

Uk-день народження.ogg


депресія

deprésija (romanization)
депре́сії
депре́сії (nominative plural)
депре́сій (genitive plural)
депреси́вний
депресі́йний

Uk-депресія.ogg


дзиґа

dzýga (romanization)
дзи́ґи
дзи́ґи (nominative plural)
дзиґ (genitive plural)


дзвіниця

dzvinýcja (romanization)
дзвіни́ці
дзвіни́ці (nominative plural)
дзвіни́ць (genitive plural)


джгут

džhut (romanization)
джгута́
джгути́ (nominative plural)
джгуті́в (genitive plural)


дитинство

Uk-дитинство.ogg

齠年，童年，幼年，兒童期


дивізія

dyvízija (romanization)
диві́зії
диві́зії (nominative plural)
диві́зій (genitive plural)

Uk-дивізія.ogg


досягнення

dosjáhnennja (romanization)
дося́гнення
дося́гнення (nominative plural)
дося́гнень (genitive plural)

Uk-досягнення.ogg


дріжджі

dríždži (romanization)
дрі́жджів
дріжджови́й

Uk-дріжджі.ogg


дофамін

dofamín (romanization)
дофамі́ну
дофамі́ни (nominative plural)
дофамі́нів (genitive plural)


дефіцит

来自俄語 дефици́т (deficít)，来自拉丁語 dēficit。

deficýt (romanization)
дефіци́ту
дефіци́ти (nominative plural)
дефіци́тів (genitive plural)


довжина

до́вгий (dóvhyj, “长的”) + -ина́ (-yná)

dovžyná (romanization)
довжини́
довжи́ни (nominative plural)
довжи́н (genitive plural)

Uk-довжина.ogg


дискримінація

dyskryminácija (romanization)
дискриміна́ції
дискримінаці́йний (uncountable)


дослідження

doslídžennja (romanization)
дослі́дження
дослі́дження (nominative plural)
дослі́джень (genitive plural)

Uk-дослідження.ogg


дихання

ди́хати (dýxaty, “呼吸”) + -ання (-annja)。对比俄語 дыха́ние (dyxánije)。

dýxannja (romanization)
dyxánnja (romanization)
ди́хання
диха́ння

Uk-дихання.ogg


дим

来自原始斯拉夫語 *dymъ，来自原始印歐語 *dʰuh₂mós (“煙”)。

dym (romanization)
ди́му
дими́ (nominative plural)
димі́в (genitive plural)
ди́мний
димови́й
димо́к (diminutive)


добуток

dobútok (romanization)
добу́тку
добу́тки (nominative plural)
добу́тків (genitive plural)

Uk-добуток.ogg

音頻 (до́буток)


дисципліна

dyscyplína (romanization)
дисциплі́ни
дисциплі́ни (nominative plural)
дисциплі́н (genitive plural)


довгота

来自古東斯拉夫語 дългота (dŭlgota)，来自原始斯拉夫語 *dьlgota。

dovhotá (romanization)
довготи́
довго́ти (nominative plural)
довго́т (genitive plural)


друкарня

drukárnja (romanization)
друка́рні
друка́рні (nominative plural)
друка́рень (genitive plural)

Uk-друкарня.ogg


дерен

来自原始斯拉夫語 *dernъ。

derén (romanization)
дере́ну
дере́ни (nominative plural)
дере́нів (genitive plural)


дерен

来自原始斯拉夫語 *dьrnъ。

déren (romanization)
де́рну
де́рни (nominative plural)
де́рнів (genitive plural)


дипломатія

同源词有俄語 диплома́тия (diplomátija)、白俄羅斯語 дыплама́тыя (dyplamátyja)、波蘭語 dyplomacja。


договір

dóhovir (romanization)
dohovír (romanization)
до́говору
догово́ру
до́говори (nominative plural)
договори́ (nominative plural)
до́говорів (genitive plural)
договорі́в (genitive plural)
догові́рний

Uk-договір.ogg

шлю́бний до́говір m

šljúbnyj dóhovir, “婚前協議”, 字面意思是“婚姻協議”


груди

來自原始斯拉夫語 *grǫdь。


Абу-Даби

阿布扎比/阿布達比，阿聯酋首都及酋長國名


диплом

diplóm (romanization)
дипло́ма
дипло́мы (nominative plural)
дипло́мов (genitive plural)
дипло́мный

(俄羅斯、蘇聯的) 學歷證明書


диплом

來自古希臘語 δίπλωμα (díplōma)。

dyplóm (romanization)
дипло́ма
дипло́ми (nominative plural)
дипло́мів (genitive plural)


Абакан

阿巴坎，俄羅斯哈卡斯共和國的首府


Абхазия

派生自абха́з (abxáz)。

Abxázija (romanization)
Абха́зии
абха́зский

Ru-Абхазия.ogg

阿布哈茲（亞洲高加索地區一事實上獨立的國家，國際上普遍認為其是格魯吉亞的自治共和國）


Абиджан

阿比讓（科特迪瓦的經濟首都）


Алмере

阿爾梅勒（城市名，位於荷蘭弗萊福蘭）


Апиа

阿皮亞（首都名，位於薩摩亞）


Антананариву

塔那那利佛（首都名，位於馬達加斯加）


Алжыр

Alžýr (romanization)
Алжы́ра
алжы́рскі (uncountable)

阿爾及利亞（國家名，位於非洲）


Аўстралія

Aŭstrálija (romanization)
Аўстра́ліі
аўстралі́йскі (uncountable)


Нейпьидо

借自緬甸語 နေပြည်တော် (ne-pranytau)。

Найпьидо

內比都，奈比多（首都名，位於緬甸）

內比都，奈比多（首都名，位於緬甸）


Аргенціна

Arhjencína (romanization)
Аргенці́ны
аргенці́нскі (uncountable)

阿根廷（國家名，位於南美洲）


Алматы

借自哈薩克語 Алматы (Almaty)。

阿拉木圖（哈薩克斯坦最大城市）


Аккра

阿克拉（首都名，位於加納）


Амман

Ammán (romanization)
Амма́на
амма́нский

安曼（首都名，位於約旦）


Алма-Ата

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

Алматы́

阿拉木圖（哈薩克斯坦最大城市；此為蘇聯時期的舊名）

阿拉木圖（哈薩克斯坦最大城市；此為蘇聯時期的舊名）


Асмэра

Асма́ра

阿斯馬拉（首都名，位於厄立特里亞）

阿斯馬拉（首都名，位於厄立特里亞）


Ангара

安加拉河（河名，位於俄羅斯克拉斯諾亞爾斯克和伊爾庫茨克 州）


Алтайский край

Altájskij kráj (romanization)
Алта́йского кра́я

阿爾泰邊疆區（邊疆區名，位於俄羅斯）


Асунсьон

亞松森（首都名，位於巴拉圭）


Анды

安第斯山脈（山脈名，位於南美洲）


Аравийское море

Aravíjskoje móre (romanization)
Арави́йского мо́ря

阿拉伯海（海名，位於印度洋北部）


Афганістан

Afhanistán (romanization)
Афганіста́на
афга́нскі (uncountable)

阿富汗（國家名，位於亞洲）


Афганістан

Afhanistán (romanization)
Афганіста́ну
афга́нський (uncountable)

阿富汗（國家名，位於亞洲）


Босния

Bósnija (romanization)
Бо́снии
босни́йский
боса́нский

波士尼亞，波斯尼亞（國家名，位於東南歐）


Альметьевск

源自Альме́т (Alʹmét)，源自韃靼語 Әлмәт (Älmät)，以村莊的建立者命名。

阿爾梅季耶夫斯克（城市名，位於俄羅斯韃靼斯坦）


Ашгабат

Ašgabát (romanization)
Ашгаба́та
ашгаба́тский

Ашхаба́д

Ашхаба́д (Ašxabád)在土庫曼斯坦的標準寫法：阿什哈巴德（首都名，位於土庫曼斯坦）


Антигуа и Барбуда

Antígua i Barbúda (romanization)
Анти́гуа и Барбу́ды

Ru-Антигуа и Барбуда.ogg

安提瓜和巴布達，安地卡及巴布達（國家名，位於加勒比）


Мьянма

借自緬甸語 မြန်မာ (mranma)。

緬甸（國家名，位於東南亞）


Архангельск

繼承自古東斯拉夫語 [具體何詞?]。等同於арха́нгел (arxángel, “大天使”) + -ск (-sk)，以Михаило-Архангельский монастырь，米哈伊爾大天使修道院命名。

Arxángelʹsk (romanization)
Арха́нгельска
арха́нгельский

阿爾漢格爾斯克（州名，位於俄羅斯西北部）

阿爾漢格爾斯克（海港城市，行政中心名，位於俄羅斯阿爾漢格爾斯克 州）


Банги

班吉（首都名，位於中非共和國）


Ашхабад

Ашгаба́т

阿什哈巴德（首都名，位於土庫曼斯坦）

阿什哈巴德（首都名，位於土庫曼斯坦）


Балтыйскае мора

Baltýjskaje móra (romanization)
Балты́йскага мо́ра

波羅的海（海名，位於北歐）


Балгарыя

Balháryja (romanization)
Балга́рыі
балга́рскі (uncountable)

保加利亞（國家名，位於歐洲）


Таиланд

Tailánd (romanization)
Таила́нда
таила́ндский
та́йский

Ru-Таиланд.ogg

泰國（國家名，位於東南亞）


Арменія

Armjénija (romanization)
Арме́ніі
армя́нскі (uncountable)

亞美尼亞（國家名，位於亞洲和歐洲）


Арменія

Arménija (romanization)
Арме́ніи
армя́нскій

Арме́ния (Arménija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Бисау

比紹，比索（首都名，位於幾內亞比紹）


Балівія

玻利維亞（國家名，位於南美洲）


Батсвана

博茨瓦納，波札那（國家名，位於非洲）


Базель

巴塞爾（瑞士州份及城市名）


Нідерланди

Niderlándy (romanization)
Нідерла́ндів
нідерла́ндський

荷蘭（國家名，位於西歐）


Алабама

Ru-Алабама.ogg

亞拉巴馬，阿拉巴馬（州名，位於美國）


Боснія і Герцеговина

Bósnija i Hercehovýna (romanization)
Бо́снії і Герцегови́ни

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Боснія і Герцеговина.wav

波斯尼亞和黑塞哥維那，波士尼亞與赫塞哥維納（國家名，位於歐洲）

zh-Боснія_і_Герцеговина-uk-name-TqLAmt2H


Велика Британія

Velýka Brytánija (romanization)
Вели́кої Брита́нії

英國（國家名，位於西歐）

大不列顛（島嶼名，位於西歐）


Бамако

巴馬科（首都名，位於馬里）


Брюгге

布魯日（城市名，位於比利時弗拉芒）


Багамы

Бага́мские Острова́

巴哈馬（國家，群島名，位於加勒比）

巴哈馬（國家，群島名，位於加勒比）


Брэст

Brest (romanization)
Брэ́ста
брэ́сцкі (uncountable)

Бе́расце

布列斯特（城市名，位於白俄羅斯）

布列斯特（城市名，位於白俄羅斯）

布雷斯特（城市名，位於法國布列塔尼）


Баренцево море

Bárencevo móre (romanization)
Ба́ренцева мо́ря

Му́рманское море

巴倫支海（海名，位於北冰洋）

巴倫支海（海名，位於北冰洋）


Багамские Острова

Bagámskije Ostrová (romanization)
Бага́мских Острово́в

Ru-Багамские острова.ogg

Бага́мы

巴哈馬（國家，群島名，位於加勒比）

巴哈馬（國家，群島名，位於加勒比）


Барнаул

巴爾瑙爾（城市，行政中心名，位於俄羅斯阿爾泰邊疆區）


Бельмопан

貝爾莫潘（首都名，位於伯利茲）


Бандар-Сери-Бегаван

Bandár-Sɛrí-Begávan (romanization)
Банда́р-Сери́-Бега́вана

斯里巴加灣，斯里巴卡旺（首都名，位於文萊）


Браззавиль

布拉柴維爾（首都名，位於剛果共和國）


Андорра

Andórra (romanization)
Андо́рры
андо́ррский

Ru-Андорра.ogg

安道爾（國家名，位於歐洲）


Андорра

Andórra (romanization)
Андо́рри
андо́рський (uncountable)

安道爾（國家名，位於歐洲）


Бужумбура

布瓊布拉，布松布拉（經濟首都名，位於布隆迪）


Центрально-Африканская Республика

Centrálʹno-Afrikánskaja Respúblika (romanization)
Центра́льно-Африка́нской Респу́блики

Ru-Центрально-Африканская Республика.ogg

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/transcoded/0/06/Ru-Центрально-Африканская_Республика.ogg/Ru-Центрально-Африканская_Республика.ogg.mp3

中非共和國（國家名，位於非洲）

zh-Центрально-Африканская_Республика-ru-name-2ErstaHp


Армения

源自拉丁語 Armenia，源自古希臘語 Ἀρμενίᾱ (Armeníā)，源自古波斯語 𐎠𐎼𐎷𐎡𐎴 (a-r-mi-i-n /Armina/)。

Arménija (romanization)
Арме́нии
армя́нский

Ru-Армения.ogg

亞美尼亞（國家名，位於高加索）

Респу́блика Арме́ния


Белое море

Béloje móre (romanization)
Бе́лого мо́ря

白海（海名，在俄羅斯西北部，為北冰洋巴倫支海的延伸部分）


Башкортостан

Башки́рия

巴什科爾托斯坦（共和國名，位於俄羅斯南部）

巴什科爾托斯坦（共和國名，位於俄羅斯南部）


Аделаида

阿德萊德，阿得雷德（首府名，位於南澳洲）

阿德萊德（河名，位於澳大利亞北領地）


Антверпен

Antvérpen (romanization)
Антве́рпена
Антве́рпенский

安特衛普（首府名，位於比利時安特衛普）

安特衛普（省名，位於比利時）


Бийск

比斯克（城市名，位於俄羅斯阿爾泰邊疆區）


Брисбен

Brísben, Brísbɛn (romanization)
Бри́сбена

布里斯班（城市名，位於澳大利亞昆士蘭）


Норвегія

Норве́гия (Norvégija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Норвегія

Norvéhija (romanization)
Норве́гії
норве́зький (uncountable)

挪威（國家名，位於北歐）


Братск

布拉茨克（城市名，位於俄羅斯伊爾庫茨克 州）


Болгарія

Bolgárija (romanization)
Болга́ріи
болга́рскій

Болга́рия (Bolgárija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Болгарія

Bolhárija (romanization)
Болга́рії
болга́рський (uncountable)

保加利亞（國家名，位於東南歐）


Благовещенск

源自благове́щение (blagovéščenije, “聖母領報”) + -ск (-sk)。

Хайланьпа́о

布拉戈維申斯克，海蘭泡（城市，行政中心名，位於俄羅斯阿穆爾 州）

布拉戈維申斯克，海蘭泡（城市，行政中心名，位於俄羅斯阿穆爾 州）


Ботсвана

Ru-Ботсвана.ogg

博茨瓦納，波札那（國家名，位於南非）


Ботсвана

Botsvána (romanization)
Ботсва́ни
ботсва́нський (uncountable)

博茨瓦納，波札那（國家名，位於南非）


Банжул

班珠爾（首都名，位於岡比亞）


Асмара

Асмэ́ра

阿斯馬拉（首都名，位於厄立特里亞）

阿斯馬拉（首都名，位於厄立特里亞）


Бруней

文萊，汶萊（國家名，位於東南亞）


Македонія

馬其頓（地區名，位於南歐巴爾幹半島）

馬其頓（古代王國名，位於南歐巴爾幹半島）

馬其頓（行政區劃名，位於希臘）

馬其頓（北馬其頓的舊名，南歐巴爾幹半島國家）


Македонія

Македо́ния (Makedónija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Македонія

Makedónija (romanization)
Македо́нії
Македо́нії (nominative plural)
Македо́ній (genitive plural)

馬其頓（地區名，位於南歐巴爾幹半島）

馬其頓（古代王國名，位於南歐巴爾幹半島）

馬其頓（行政區劃名，位於希臘）

馬其頓（北馬其頓的舊名，南歐巴爾幹半島國家）


Бриджтаун

Brídžtaun (romanization)
Bridžtáun (romanization)
Бри́джтауна
Бриджта́уна
Бри́джтауны (nominative plural)
Бриджта́уны (nominative plural)
Бри́джтаунов (genitive plural)
Бриджта́унов (genitive plural)

布里奇頓，橋鎮（首都名，位於巴巴多斯）

布里奇頓（鎮名，位於西澳大利亞）


Березники

別列茲尼基（城市名，位於俄羅斯彼爾姆）


Віцебск

Vícjebsk (romanization)
Ві́цебска
ві́цебскі (uncountable)

維捷布斯克（首府名，位於白俄羅斯維捷布斯克）


Венгрыя

Vjénhryja (romanization)
Ве́нгрыі
венге́рскі (uncountable)

匈牙利（國家名，位於中歐）


Гвінея

Hvinéja (romanization)
Гвіне́ї
гвіне́йський (uncountable)

幾內亞（國家名，位於西非）


Буркина-Фасо

Ru-Буркина-Фасо.ogg

布基納法索，布吉納法索（國家名，位於西非）


Вѣна

Ве́на (Véna)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Валлетта

Ла-Вале́тта

瓦萊塔（首都名，位於馬耳他）

瓦萊塔（首都名，位於馬耳他）


Грэцыя

Hrécyja (romanization)
Грэ́цыі
грэ́цкі (uncountable)

希臘（國家名，位於東南歐）


Висла

維斯瓦河（河名，位於波蘭）


Вільнюс

Vílʹnjus (romanization)
Ві́льнюса
ві́льнюскі (uncountable)

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）


Вільнюс

Vílʹnjus (romanization)
Ві́льнюса
ві́льнюський (uncountable)

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）


Бурятия

布里亞特（共和國名，位於俄羅斯）


Габороне

哈博羅內（首都名，位於博茨瓦納）


Воеводина

伏伊伏丁那（自治省名，位於塞爾維亞）


Вавилон

Vavilón (romanization)
Вавило́на
вавило́нский

巴比倫（古代城市名，位於巴比倫）


Вифлеем

伯利恆（城市名，位於巴勒斯坦）


Джибути

Ru-Джибути.ogg

吉布提，吉布地（國家名，位於東非）


Джибути

吉布提，吉布地（首都名，位於吉布提）


Газа

Gáza (romanization)
Га́зы
Га́зы (nominative plural)
Газ (genitive plural)

加沙（城市名，位於巴勒斯坦）


Гваделупа

Ru-Гваделупа.ogg

瓜德羅普（島嶼名，位於加勒比）


Восточно-Сибирское море

Vostóčno-Sibírskoje móre (romanization)
Восто́чно-Сиби́рского мо́ря

zh-Восточно-Сибирское_море-ru-name-4TCv2gXj


Ванкувер

溫哥華（城市名，位於加拿大不列顛哥倫比亞）

溫哥華（城市名，位於美國華盛頓州）


Голд-Кост

黃金海岸（城市名，位於澳大利亞昆士蘭）


Гуам

關島（密克羅尼西亞島嶼名，為美國屬地）


Восточный Тимор

Vostóčnyj Timór (romanization)
Восто́чного Тимо́ра
восточнотимо́рский

Ru-Восточный Тимор.ogg

東帝汶（國家名，位於東南亞）


Джуба

朱巴（首都名，位於南蘇丹）


Бухара

布哈拉（城市名，位於烏茲別克斯坦）


Гент

根特（城市名，位於比利時弗拉芒）


Новая Гвинея

Nóvaja Gvinéja (romanization)
Но́вой Гвине́и

新幾內亞，紐幾內亞（世界第二大島嶼，由印度尼西亞、巴布亞新幾內亞分治）


Вильнюс

Vílʹnjus (romanization)
Ви́льнюса
ви́льнюсский

Вильна

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）

Вильно

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）


Византия

Vizantíja (romanization)
Византи́и
Византи́и (nominative plural)
Византи́й (genitive plural)
византи́йский


Дарвин

Dárvin (romanization)
Да́рвина
Да́рвины (nominative plural)
Да́рвинов (genitive plural)

達爾文， 源自英語的姓氏，等價於英語Darwin

達爾文（首府名，位於澳大利亞北領地）


Воркута

沃爾庫塔（城市名，位於俄羅斯科米）


Веллингтон

Vellingtón (romanization)
Веллингто́на
Веллингто́ны (nominative plural)
Веллингто́нов (genitive plural)

Уэ́ллингтон

惠靈頓（首都名，位於新西蘭）

惠靈頓（首都名，位於新西蘭）


Вологда

Vólogda (romanization)
Во́логды
волого́дский

沃洛格達（城市，行政中心名，位於俄羅斯沃洛格達 州）


Гайана

Gajána (romanization)
Гайа́ны
Гайа́ны (nominative plural)
Гайа́н (genitive plural)

圭亞那，蓋亞那（國家名，位於南美洲）


Гаага

海牙（城市名，位於荷蘭）


Венесуэла

Ru-Венесуэла.ogg

委內瑞拉（國家名，位於南美洲）


Алтай

* 義項2為Респу́блика Алта́й (Respúblika Altáj, “阿爾泰共和國”) 的截斷形式。
* 義項3為Алта́йский край (Altájskij kraj, “阿爾泰邊疆區”) 的截斷形式。

阿爾泰山脈（山脈名，位於中亞）

阿爾泰共和國（共和國名，位於俄羅斯）

阿爾泰邊疆區（邊疆區名，位於俄羅斯）

阿勒泰（地區名，位於中國新疆）

阿勒泰（城市名，位於中國新疆阿勒泰）

鎮名，位於哈薩克斯坦東哈薩克斯坦

阿爾泰（首府名，位於蒙古戈壁阿爾泰）


Вьентьян

Vʹjentʹján (romanization)
Вьентья́на
Вьентья́ны (nominative plural)
Вьентья́нов (genitive plural)

萬象，永珍（首都名，位於老撾）


Германія

Hjermánija (romanization)
Герма́ніі
герма́нскі (uncountable)
няме́цкі (uncountable)

Няме́ччына

德國（國家名，位於中歐）

德國（國家名，位於中歐）


Германія

Germánija (romanization)
Герма́ніи
герма́нскій
неме́цкій

Герма́ния (Germánija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Доминиканская Республика

Dominikánskaja Respúblika (romanization)
Доминика́нской Респу́блики

Ru-Доминиканская Республика.ogg

多米尼加，多明尼加（國家名，位於加勒比）

zh-Доминиканская_Республика-ru-name-DNh1m6vu


Витебск

Vítebsk (romanization)
Ви́тебска
ви́тебский

維捷布斯克（首府名，位於白俄羅斯維捷布斯克）


Гданьск

Hdanʹsk (romanization)
Гда́ньска
гда́ньскі (uncountable)

格但斯克（首府名，位於波蘭波美拉尼亞）


Гданьск

Gdanʹsk (romanization)
Гда́ньска
гда́ньский

格但斯克（首府名，位於波蘭波美拉尼亞）


Греція

Гре́ция (Grécija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Греція

希臘（國家名，位於東南歐）


Дублин

Dúblin (romanization)
Ду́блина
ду́блинский

都柏林（首都名，位於愛爾蘭）


Доха

多哈（首都名，位於卡塔爾）


Гётеборг

借自瑞典語 Göteborg。

哥德堡（城市名，位於瑞典）


Дубровник

杜布羅夫尼克（城市名，位於克羅地亞）


Варна

瓦爾納（城市名，位於保加利亞）

в Ва́рне

в Ва́рну

из Ва́рны


Валенсия

瓦倫西亞，巴倫西亞，華倫西亞（城市名，位於西班牙巴塞羅那）


Дакар

達喀爾（首都名，位於塞內加爾）


Вена

維也納（首都，最大城市名，位於奧地利）


Джорджтаун

Džordžtáun (romanization)
Džórdžtaun (romanization)
Джорджта́уна
Джо́рджтауна

喬治敦（首都名，位於圭亞那）

喬治敦（城市名，位於美國肯塔基）

喬治敦（區名，位於美國華盛頓特區）


Голландия

Нидерла́нды

荷蘭（國家名，位於西歐）

荷蘭（地區名，位於荷蘭）

荷蘭（國家名，位於西歐）


Гвинея

Gvinéja (romanization)
Гвине́и
Гвине́и (nominative plural)
Гвине́й (genitive plural)
гвине́йский

幾內亞（國家名，位於西非）


Гвинея-Бисау

Ru-Гвинея-Бисау.ogg

幾內亞比紹，幾內亞比索（國家名，位於西非）


Великий Новгород

中世紀的諾夫哥羅德共和國自稱Господи́н Вели́кий Но́вгород (Gospodín Velíkij Nóvgorod)。Вели́кий Но́вгород (Velíkij Nóvgorod, “大諾夫哥羅德”)的形式一直延續使用，以與下諾夫哥羅德區分，並於1999年成為官方名稱。

Velíkij Nóvgorod (romanization)
Вели́кого Но́вгорода
новгоро́дский
великоновгоро́дский

大諾夫哥羅德（城市，行政中心名，位於俄羅斯諾夫哥羅德 州）


Новгород

繼承自古東斯拉夫語 Новъгородъ (Novŭgorodŭ)，源自новъ (novŭ, “新的”) + городъ (gorodŭ, “城鎮”)。等同於но́вый (nóvyj) + го́род (górod)。

Nóvgorod (romanization)
Но́вгорода
новгоро́дский

Вели́кий Но́вгород

諾夫哥羅德（城市，行政中心名，位於俄羅斯諾夫哥羅德 州）

諾夫哥羅德（州名，位於俄羅斯）

諾夫哥羅德（城市，行政中心名，位於俄羅斯諾夫哥羅德 州）


Виндхук

借自南非語/荷蘭語 Windhoek，源自wind (“風”) + hoek (“角，角落”)。

溫得和克（首都名，位於納米比亞）


Еритрея

厄利垂亞，厄立特里亞（國家名，位於東非）


соло

借自意大利語 solo。


автономная область

avtonómnaja óblastʹ (romanization)
автоно́мной о́бласти
автоно́мные о́бласти (nominative plural)
автоно́мных областе́й (genitive plural)


Жёлтое море

Žóltoje móre (romanization)
Жёлтого мо́ря


Евразия

Европа (Jevropa) + Азия (Azija)組成的混成詞。

матери́к Евра́зия


Иракъ

Ира́к (Irák)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Замбия

贊比亞，尚比亞（國家名，位於非洲）


Южный океан

Júžnyj okeán (romanization)
Ю́жного океа́на


Индийский океан

Indíjskij okeán (romanization)
Инди́йского океа́на


Иртыш

額爾齊斯河（河名，位於俄羅斯、哈薩克斯坦和中國）


kał

繼承自原始斯拉夫語 *kȃlъ。


Златоуст

茲拉托烏斯特（城市名，位於俄羅斯車里雅賓斯克 州）


Ижевск

иже́вский (ižévskij)的名詞化，來自Ижевский заво́д (Iževskij zavód, “依茲車工廠”)。等同於Иж (Iž, “伊日河”) + -евск (-evsk)。

伊熱夫斯克（首府名，位於俄羅斯烏德穆爾特）


Иркутск

源自Ирку́т (Irkút, “伊爾庫特河”) + -ск (-sk)。

伊爾庫茨克（城市，行政中心名，位於俄羅斯西伯利亞伊爾庫茨克 州）


настольный теннис

nastólʹnyj tɛ́nnis (romanization)
насто́льного те́нниса
насто́льные те́ннисы (nominative plural)
насто́льных те́ннисов (genitive plural)


Житомир

Žitómir (romanization)
Жито́мира
жито́мирский

日托米爾（城市名，位於烏克蘭）


Житомир

Žytómyr (romanization)
Жито́мира
жито́мирський (uncountable)

Uk-Житомир.ogg

日托米爾（城市名，位於烏克蘭）


Северная Ирландия

Sévernaja Irlándija (romanization)
Се́верной Ирла́ндии
североирла́ндский

北愛爾蘭（英國的構成國）


Волга

可能源自原始斯拉夫語 *vьlga，與во́лглый (vólglyj, “潮濕的”)、вла́га (vlága)有關。

Vólga (romanization)
Во́лги
Во́лги (nominative plural)
Волг (genitive plural)
во́лжский

伏爾加河（俄羅斯主要河流，歐洲最長河流）

伏爾加 （汽車品牌，在俄羅斯常用作計程車）


Еврейская автономная область

Jevréjskaja avtonómnaja óblastʹ (romanization)
Евре́йской автоно́мной о́бласти

猶太自治州（自治州名，位於俄羅斯）

zh-Еврейская_автономная_область-ru-name-PrDW7lLw


Западная Сахара

Západnaja Saxára (romanization)
За́падной Саха́ры
западносаха́рский

西撒哈拉（地區名，位於北非）


Антарктический океан

Antarktíčeskij okeán (romanization)
Антаркти́ческого океа́на

zh-Антарктический_океан-ru-name-GMQ4TOCP


Иваново

Ivánovo (romanization)
Ива́нова
ива́новский

伊萬諾沃（州名，位於俄羅斯）

伊萬諾沃（城市，行政中心名，位於俄羅斯伊萬諾沃 州）


Испания

Ispánija (romanization)
Испа́нии
испа́нский

Ru-Испания.ogg

西班牙（國家名，位於南歐）


Енисей

吉爾吉斯語 Эне-Сай (Ene-Say, “母親河”)的俄語化，來自эне (ene) + Сай (Say)，或來自鄂溫克語 Ионэсси (Ionəssi, “大水”)。

葉尼塞河（河名，位於俄羅斯）


неба

借自教會斯拉夫語 небо (nebo)，派生自原始斯拉夫語 *nebo，派生自原始印歐語 *nébʰos (“雲”)。對照白俄羅斯語原生詞 нёба (njóba)，二者同樣源自同一個原始斯拉夫語詞幹。相似的情況也出在俄語 не́бо (nébo)、нёбо (njóbo)。

njéba (romanization)
не́ба
нябёсы (nominative plural)
нябёс (genitive plural)


діяльність

dijálʹnistʹ (romanization)
дія́льності
дія́льности

Uk-діяльність.ogg


діаспора

diáspora (romanization)
діа́спори
діа́спори (nominative plural)
діа́спор (genitive plural)


дієвідміна

dijevidmína (romanization)
дієвідмі́ни
дієвідмі́ни (nominative plural)
дієвідмі́н (genitive plural)


дірка

dírka (romanization)
ді́рки
дірки́ (nominative plural)
діро́к (genitive plural)
ді́рочка (diminutive)


екскурсія

ekskúrsija (romanization)
екску́рсії
екску́рсії (nominative plural)
екску́рсій (genitive plural)

Uk-екскурсія.ogg

遠足，短途旅行，郊遊，野遊


екслібрис

ekslíbrys (romanization)
екслі́бриса
екслі́бриси (nominative plural)
екслі́брисів (genitive plural)


експрес

eksprés (romanization)
експре́са
експре́си (nominative plural)
експре́сів (genitive plural)


епітет

epítet (romanization)
епі́тета
епі́тети (nominative plural)
епі́тетів (genitive plural)


еліпс

élips (romanization)
е́ліпса
е́ліпси (nominative plural)
е́ліпсів (genitive plural)


електрон

elektrón (romanization)
електро́на
електро́ни (nominative plural)
електро́нів (genitive plural)
електро́нний


епіфіз

epifíz (romanization)
епіфі́за
епіфі́зи (nominative plural)
епіфі́зів (genitive plural)


екосистема

ekosystéma (romanization)
екосисте́ми
екосисте́ми (nominative plural)
екосисте́м (genitive plural)


діло

来自原始斯拉夫語 *dělo。

dílo (romanization)
ді́ла
діла́ (nominative plural)
діл (genitive plural)
ділови́й


еволюція

evoljúcija (romanization)
еволю́ції
еволюці́йний (uncountable)

Uk-еволюція.ogg


емблема

embléma (romanization)
ембле́ми
ембле́ми (nominative plural)
ембле́м (genitive plural)
емблемати́чний

Uk-емблема.ogg


РНК

рибонуклеи́новая кислота́ (ribonukleínovaja kislotá)之首字母縮略詞。


діагноз

diáhnoz (romanization)
діа́гнозу
діа́гнози (nominative plural)
діа́гнозів (genitive plural)

Uk-діагноз.ogg


дієприслівник

ді́яти (díjaty) + прислі́вник (pryslívnyk)

dijepryslívnyk (romanization)
дієприслі́вника
дієприслі́вники (nominative plural)
дієприслі́вників (genitive plural)


ентомологія

entomolóhija (romanization)
ентомоло́гії
ентомологі́чний (uncountable)


дуріан

來自英語 durian，來自馬來語 durian，來自原始馬來語 *duri-an，來自(西部) 原始馬來-波利尼西亞語 *duʀi-an。

durián (romanization)
дуріа́ну
дуріа́ни (nominative plural)
дуріа́нів (genitive plural)


забобон

zabobón (romanization)
забобо́ну
забобо́ни (nominative plural)
забобо́нів (genitive plural)


електорат

elektorát (romanization)
електора́ту
електора́ти (nominative plural)
електора́тів (genitive plural)


дієприкметник

ді́яти (díjaty) + прикме́тник (prykmétnyk)

dijeprykmétnyk (romanization)
дієприкме́тника
дієприкме́тники (nominative plural)
дієприкме́тників (genitive plural)


жовчний міхур

žóvčnyj mixúr (romanization)
жо́вчного міхура́
жо́вчні міхури́ (nominative plural)
жо́вчних міхурі́в (genitive plural)


запальничка

zapalʹnýčka (romanization)
запальни́чки
запальни́чки (nominative plural)
запальни́чок (genitive plural)

Uk-запальничка.ogg


ерекція

erékcija (romanization)
ере́кції
ере́кції (nominative plural)
ере́кцій (genitive plural)
ерекці́йний


заборона

zaboróna (romanization)
заборо́ни
заборо́ни (nominative plural)
заборо́н (genitive plural)

Uk-заборона.ogg


skorbut

可能源自法語 scorbut。


зап'ястя

zapʺjástja (romanization)
зап'я́стя
зап'я́стя (nominative plural)
зап'я́сть (genitive plural)


жах

来自原始斯拉夫語 *žasъ。

žax (romanization)
жа́ху
жа́хи (nominative plural)
жа́хів (genitive plural)


звернення

zvérnennja (romanization)
зве́рнення
зве́рнення (nominative plural)
зве́рнень (genitive plural)

Uk-звернення.ogg


зв'язок

zvʺjázok (romanization)
зв'я́зку
зв'я́зки (nominative plural)
зв'я́зків (genitive plural)

音頻 (зв'язо́к)


епізод

epizód (romanization)
епізо́ду
епізо́ди (nominative plural)
епізо́дів (genitive plural)
епізоди́чний


жіночий рід

žinóčyj rid (romanization)
жіно́чого ро́ду
жіно́чі роди́ (nominative plural)
жіно́чих роді́в (genitive plural)


замовлення

замовля́ти (zamovljáty) + -ення (-ennja)

zamóvlennja (romanization)
замо́влення
замо́влення (nominative plural)
замо́влень (genitive plural)

Uk-замовлення.ogg


задоволення

zadovólennja (romanization)
задово́лення
задово́лення (nominative plural)
задово́лень (genitive plural)

Uk-задоволення.ogg


живіт

来自原始斯拉夫語 *životъ。

žyvít (romanization)
живота́
животи́ (nominative plural)
животі́в (genitive plural)


займенник

zajménnyk (romanization)
займе́нника
займе́нники (nominative plural)
займе́нників (genitive plural)


збройні сили

zbrójni sýly (romanization)
збро́йних си́л


землетрус

zemletrús (romanization)
землетру́су
землетру́си (nominative plural)
землетру́сів (genitive plural)


електромагнетизм

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-електромагнетизм.wav


Казань

Kazánʹ (romanization)
Каза́ни
каза́нский

喀山（首府，最大城市名，位於俄羅斯韃靼斯坦）


Кандагар

坎大哈（城市名，位於阿富汗）


залізна завіса

zalízna zavísa (romanization)
залі́зної заві́си
залі́зні заві́си (nominative plural)
залі́зних заві́с (genitive plural)


злива

zlýva (romanization)
зли́ви
зли́ви (nominative plural)
злив (genitive plural)


енциклопедія

encyklopédija (romanization)
енциклопе́дії
енциклопе́дії (nominative plural)
енциклопе́дій (genitive plural)
енциклопеди́чний

Uk-енциклопедія.ogg

Вікіпедія — ві́льна енциклопе́дія

维基百科——自由的百科全書

Мій ба́тько

我的父親是一部行走的百科全書。

ходя́ча енциклопе́дія.


евтаназія

借自古希臘語 εὐθανασία (euthanasía)，來自εὐ- (eu-, “好”) + θάνατος (thánatos, “死亡”)。對照俄語 эвтана́зия (evtanázija)、白俄羅斯語 эўтана́зія (eŭtanázija)、波蘭語 eutanazja。


Караганда

Ru-Караганда.ogg

加拉干達（城市名，位於哈薩克斯坦）


електрика

eléktryka (romanization)
еле́ктрики
електри́чний (uncountable)

Uk-електрика.ogg


Кигали

基加利（首都名，位於盧旺達）


Катманду

加德滿都（首都名，位於尼泊爾）


Карпаты

喀爾巴阡山脈（山脈名，位於歐洲）


залізниця

залі́зний (zalíznyj) + -иця (-ycja)。对比捷克語 železnice。

zaliznýcja (romanization)
залізни́ці
залізни́ці (nominative plural)
залізни́ць (genitive plural)
залізни́чний

Uk-залізниця.ogg


звинувачення

zvynuváčennja (romanization)
звинува́чення
звинува́чення (nominative plural)
звинува́чень (genitive plural)

Uk-звинувачення.ogg


Кайенна

卡宴（首府名，位於法屬圭亞那）


Касабланка

卡薩布蘭卡（城市名，位於摩洛哥）


Карское море

Kárskoje móre (romanization)
Ка́рского мо́ря


Каунас

考納斯（城市名，位於立陶宛）


Карибское море

Karíbskoje móre (romanization)
Кари́бского мо́ря


Йемен

也門，葉門（國家名，位於西亞）


експлуатація

ekspluatácija (romanization)
експлуата́ції
експлуатаці́йний (uncountable)

Uk-експлуатація.ogg


Хэйлунцзян

黑龍江（省名，位於中國）


аскорбиновая кислота

askorbínovaja kislotá (romanization)
аскорби́новой кислоты́
аскорби́новые кисло́ты (nominative plural)
аскорби́новых кисло́т (genitive plural)

zh-аскорбиновая_кислота-ru-noun-F0p2zrmB


Каспийское море

Kaspíjskoje móre (romanization)
Каспи́йского мо́ря


діагностика

借自古希臘語 διαγνωστικός (diagnōstikós)。对比俄語 диагно́стика (diagnóstika)、白俄羅斯語 дыягно́стыка (dyjahnóstyka)。

diahnóstyka (romanization)
діагно́стики
діагности́чний (uncountable)


Кампала

坎帕拉（首都名，位於烏干達）


залоза

来自原始斯拉夫語 *želza。与俄語 железа́ (železá)同源。

záloza (romanization)
за́лози
за́лози (nominative plural)
за́лоз (genitive plural)


Урал

來源有爭議，可能的源頭包括突厥語族/巴什基爾語和烏戈爾語支；參見英語維基百科條目Ural Mountains。

Urál (romanization)
Ура́ла
ура́льский


Кемерово

Kémerovo (romanization)
Ке́мерова
ке́меровский

Ru-Кемерово.ogg

克麥羅沃（城市名，位於俄羅斯西伯利亞）


Киркук

基爾庫克（城市名，位於伊拉克）


заперечення

来自запере́чити (zaperéčyty) + -ення (-ennja)。对比波蘭語 zaprzeczenie。

zaperéčennja (romanization)
запере́чення
запере́чення (nominative plural)
запере́чень (genitive plural)

Uk-заперечення.ogg


Каракас

加拉加斯，卡拉卡斯（首都名，位於委內瑞拉）


Карелия

源自中世紀拉丁語 Carelia，源自一芬蘭語支地名；參見芬蘭語 Karjala。

Ка́рьяла

卡累利阿（共和國名，位於俄羅斯）

卡累利阿（共和國名，位於俄羅斯）


Эстонія

源自中世紀拉丁語 Estonia。

Estónija (romanization)
Эсто́ніі
эсто́нскі (uncountable)

愛沙尼亞（國家名，位於東歐）


Эстонія

Estónija (romanization)
Эсто́ніи
эсто́нскій

Эсто́ния (Estónija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


злочин

來自зло (zlo) + чинити (čynyty)。

zlóčyn (romanization)
зло́чину
зло́чини (nominative plural)
зло́чинів (genitive plural)


журавель

来自古東斯拉夫語 жеравль (žeravlĭ)，来自原始斯拉夫語 *žeravľь。同源词有白俄羅斯語 жураве́ль (žuravjélʹ)和俄語 жура́вль (žurávlʹ)。

žuravélʹ (romanization)
журавля́
журавлі́ (nominative plural)
журавлі́в (genitive plural)

Uk-журавель.ogg


Кито

基多（首都名，位於厄瓜多爾）


дезоксирибонуклеиновая кислота

dɛzoksiribonukleínovaja kislotá (romanization)
дезоксирибонуклеи́новой кислоты́
дезоксирибонуклеи́новые кисло́ты (nominative plural)
дезоксирибонуклеи́новых кисло́т (genitive plural)

Ru-дезоксирибонуклеиновая кислота.ogg

zh-дезоксирибонуклеиновая_кислота-ru-noun-weR77sDF


залупа

zalúpa (romanization)
залу́пы
залу́пы (nominative plural)
залу́п (genitive plural)


залупа

zalúpa (romanization)
залу́пы
залу́пы (nominative plural)
залу́п (genitive plural)
залу́пка (diminutive)

使人不悅的人，傻子，笨蛋


залупа

zalúpa (romanization)
залу́пи
залу́пи (nominative plural)
залу́п (genitive plural)


Канберра

Kanbérra (romanization)
Kánberra (romanization)
Канбе́рры
Ка́нберры

堪培拉，坎培拉（首都名，位於澳大利亞）


Калининград

源自Кали́нин (Kalínin, “米哈伊爾·加里寧”) + град (grad, “城鎮”)。

Kaliningrád (romanization)
Калинингра́да
калинингра́дский

加里寧格勒（城市，行政中心名，位於俄羅斯加里寧格勒 州）


Катар

Kátar (romanization)
Katár (romanization)
Ка́тара
Ката́ра

卡塔爾，卡達（國家名，位於西亞）


Киров

Kírov (romanization)
Ки́рова
Ки́ровы (nominative plural)
Ки́ровых (genitive plural)
Ки́рова (feminine)
ки́ровский

Вя́тка f

Vjátka, “維亞特卡”, 城市1934年前的名稱

基洛夫（城市，行政中心名，位於俄羅斯基洛夫 州）

基洛夫，姓氏：尤指蘇聯領導人謝爾蓋·米洛諾維奇·基洛夫


рибонуклеиновая кислота

ribonukleínovaja kislotá (romanization)
рибонуклеи́новой кислоты́
рибонуклеи́новые кислоты́ (nominative plural)
рибонуклеи́новых кисло́т (genitive plural)

zh-рибонуклеиновая_кислота-ru-noun-wj~Yg29B


Амур

源自滿-通古斯語系詞彙“河”，參見索倫語 amur。

Хэйлунцзя́н

阿穆爾河，黑龍江（中國與俄羅斯的界河）

阿穆爾河，黑龍江（中國與俄羅斯的界河）


Кингстон

金斯敦，京斯敦（首都名，位於牙買加）

金斯敦，京斯敦（城市名，位於加拿大安大略）


Котону

科托努（貝寧的經濟首都及最大城市）


artretyzm

源自古希臘語 ἀρθρῖτις (arthrîtis) + -yzm。


Стрелец

Streléc (romanization)
Стрельца́
Стрельцы́ (nominative plural)
Стрельцо́в (genitive plural)


Телец

Teléc (romanization)
Тельца́
Тельцы́ (nominative plural)
Тельцо́в (genitive plural)


Скорпион

Skorpión (romanization)
Скорпио́на
Скорпио́ны (nominative plural)
Скорпио́нов (genitive plural)


Водолей

Vodoléj (romanization)
Водоле́я
Водоле́и (nominative plural)
Водоле́ев (genitive plural)


Конакри

科納克里（首都名，位於幾內亞）


Крайний Север

Krájnij Séver (romanization)
Кра́йнего Се́вера

極北地區，北極圈以北的俄羅斯領土


Козерог

Kozeróg (romanization)
Козеро́га
Козеро́ги (nominative plural)
Козеро́гов (genitive plural)


Овен

Ovén (romanization)
Óven (romanization)
Овна́
О́вна
Овны́ (nominative plural)
О́вны (nominative plural)
Овно́в (genitive plural)
О́внов (genitive plural)


бакс

借自英語 bucks，buck的複數。

baks (romanization)
ба́кса
ба́ксы (nominative plural)
ба́ксов (genitive plural)


Ковров

科夫羅夫（城市名，位於俄羅斯弗拉基米爾 州）


Коморы

Комо́рские острова́

科摩羅（東非印度洋上的群島及國家）

科摩羅（東非印度洋上的群島及國家）


Кострома

Kostromá (romanization)
Костромы́
костромско́й

科斯特羅馬（城市，行政中心名，位於俄羅斯科斯特羅馬 州）


Рак

Rak (romanization)
Ра́ка
Ра́ки (nominative plural)
Ра́ков (genitive plural)


Коран

借自阿拉伯語 اَلْقُرْآن (al-qurʔān)，源自قِرَاءَة (qirāʔa, “誦讀”)，源自قَرَأَ (qaraʔa, “閱讀；誦讀”)。

Korán (romanization)
Кора́на
Кора́ны (nominative plural)
Кора́нов (genitive plural)


Лев

Lev (romanization)
Льва
Львы (nominative plural)
Львов (genitive plural)

列夫，，Lev男性人名，等價於英語Leo


Кот-д'Ивуар

Ru-Кот-д’Ивуар.ogg

Бе́рег Слоно́вой Ко́сти

科特迪瓦，象牙海岸（國家名，位於西非）

科特迪瓦，象牙海岸（國家名，位於西非）


Колыма

Kolymá (romanization)
Колымы́
колы́мский

科雷馬（地區名，位於俄羅斯遠東）

С конца́ 30-х годо́в регио́ном-си́мволом ГУЛА́Га ста́ла Колыма́, а си́мволом ка́торжного труда́ — Дальстрой.

自從20世紀30年代後期開始，科雷馬就成為了古拉格的符號化地區，而遠東建設總局則是苦工的象征。

1998, И.В. Добровольский (I.V. Dobrovolsky), “Гулаг: его строители, обитатели и герои : Россия--по дорогам фанатизма и мученичества”, 出自 (請指定書籍名或刊物名):

科雷馬河（河名，位於俄羅斯遠東）


Комсомольск-на-Амуре

源自комсомо́л (komsomól, “共青團”) + -ск (-sk)。

阿穆爾河畔共青城（城市名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）

zh-Комсомольск-на-Амуре-ru-name-T55xAa~P


Коломбо

科倫坡，可倫坡（斯里蘭卡的經濟首都和最大城市）


Кракаў

Krákaŭ (romanization)
Кра́кава
кра́каўскі (uncountable)

克拉科夫（城市名，位於波蘭）


Коморские острова

Komórskije ostrová (romanization)
Комо́рских острово́в

Ru-Коморские острова.ogg

Комо́ры

科摩羅（東非印度洋上的群島及國家）

科摩羅（東非印度洋上的群島及國家）


Кіеў

源自古東斯拉夫語 Кꙑѥвъ (Kyjevŭ)，經由烏克蘭語 Київ (Kyjiv)。

Kíjeŭ (romanization)
Кі́ева
кі́еўскі (uncountable)

基輔（首都名，位於烏克蘭）


Літва

Litvá (romanization)
Літвы́
літо́ўскі (uncountable)

立陶宛（國家名，位於東歐）


Курилы

Kuríly (romanization)
Кури́л
кури́льский

Кури́льские острова́

千島群島（群島名，位於大部分在俄羅斯薩哈林 州，部分為日本所宣稱）

千島群島（群島名，位於大部分在俄羅斯薩哈林 州，部分為日本所宣稱）


марожанае

仿譯自俄語 моро́женое (moróženoje)：маро́жаны (maróžany, “凍”)的中性名詞化，來自маро́зіць (marózicʹ, “冰凍”) + -аны (-any)。


Ла-Пас

拉巴斯（玻利維亞的行政首都）


Красное море

Krásnoje móre (romanization)
Кра́сного мо́ря

紅海（海名，在阿拉伯半島與東非之間）


Курильские острова

Kurílʹskije ostrová (romanization)
Кури́льских острово́в

Кури́лы

千島群島（群島名，位於大部分在俄羅斯薩哈林 州，部分為日本所宣稱）

千島群島（群島名，位於大部分在俄羅斯薩哈林 州，部分為日本所宣稱）


Кызыл

克孜勒（首府名，位於俄羅斯圖瓦）


Красноярск

源自кра́сный (krásnyj, “紅色的”) + -о- (-o-, 連接元音) + яр (jar, “陡岸”) + -ск (-sk)。

Krasnojársk (romanization)
Красноя́рска
красноя́рский

Ru-Красноярск.ogg

克拉斯諾亞爾斯克（邊疆區名，位於俄羅斯）

克拉斯諾亞爾斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯西伯利亞克拉斯諾亞爾斯克）


Тува

似乎是來自烏拉爾語系，可能是指一說薩莫耶德語族的部落，唐朝史書記載作「都播 (dūbō)」、「都波 (dūbō)」等。圖瓦語的許多詞彙帶有薩莫耶德語族的特徵。

Респу́блика Тыва́

圖瓦（共和國名，位於俄羅斯）

Тыва́

圖瓦（共和國名，位於俄羅斯）

圖瓦（共和國名，位於俄羅斯）


Люблін

Ljúblin (romanization)
Лю́бліна
лю́блінскі (uncountable)

盧布林（城市名，位於波蘭）


Линц

林茨（城市名，位於奧地利）


Ломе

洛美（首都名，位於多哥）


Лозанна

洛桑（城市名，位於瑞士）


Латакия

拉塔基亞（城市名，位於敘利亞）


Лилонгве

利隆圭（首都名，位於馬拉維）


Либревиль

利伯維爾，自由市（首都名，位於加蓬）


Любляна

Ljubljána (romanization)
Любля́ны
любля́нский

盧布爾雅那，盧比安納（首都名，位於斯洛文尼亞）


Льеж

列日（省份名，位於比利時瓦隆）

列日（首府名，位於比利時瓦隆列日）


Луанда

羅安達，盧安達（首都名，位於安哥拉）


Лусака

盧薩卡（首都名，位於贊比亞）


Лима

利馬（首都名，位於秘魯）


Ленинград

源自Ле́нин (Lénin, “列寧”) + гра́д (grád, “城市”)。

Leningrád (romanization)
Ленингра́да
ленингра́дский

Ru-Ленинград.ogg

Л.

列寧格勒，聖彼得堡在1924年至1991年間的名稱

Петрогра́д

列寧格勒，聖彼得堡在1924年至1991年間的名稱

Са́нкт-Петербу́рг

列寧格勒，聖彼得堡在1924年至1991年間的名稱

列寧格勒，聖彼得堡在1924年至1991年間的名稱

Установи́ть на 5 дней план перево́зки в Ленингра́д продово́льствия в коли́честве не ме́нее 200 тонн в день сле́дующих проду́ктов: 135 тонн концентра́тов – ка́ша пшённая и суп горо́ховый; 20 тонн колбасы́ копчёной и свини́ны копчёной; 10 тонн сухо́го молока́ и яи́чного порошка́; 15 тонн ма́сла сли́вочного; 20 тонн комбижи́ра и са́ла топлёного.

制定為期5天的計劃，每天向列寧格勒運輸至少200噸以下食品：135噸濃縮食品——小米粥和豌豆湯；20噸熏香腸和熏豬肉；10噸奶粉和蛋粉；15噸黃油；20噸混合脂肪和酥油、豬油。

1941年11月9日, 蘇聯國防委員會主席约瑟夫·维萨里奥诺维奇·斯大林, 決議第SDC-871ss號:


Лихтенштейн

Lixtɛnštɛ́jn (romanization)
Лихтенште́йна
лихтенште́йнский

Ru-Лихтенштейн.ogg

列支敦士登，列支敦斯登（國家名，位於中歐）


Лена

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

勒拿河（河名，位於俄羅斯伊爾庫茨克 州和薩哈共和國）


ardo zuri

ardo (“葡萄酒”) + zuri (“白”) 的複合詞。


Мавританія

Mavrytánija (romanization)
Маврита́нії
маврита́нський (uncountable)

毛里塔尼亞，茅利塔尼亞（國家名，位於西非）


Мінськ

Minsʹk (romanization)
Мі́нська
мі́нський (uncountable)

明斯克（首都名，位於白俄羅斯）

у/в Мі́нську

у/в Мінськ, до Мі́нська

з Мі́нська


Мінск

源自波蘭語 Mińsk或烏克蘭語 Мінськ (Minsʹk)，源自古東斯拉夫語 Мѣньскъ (Měnĭskŭ)。

Minsk (romanization)
Мі́нска
мі́нскі (uncountable)

明斯克（首都名，位於白俄羅斯）

у/ў Мі́нску

у/ў Мінск

з Мі́нска


Маврикий

Mavríkij (romanization)
Маври́кия
маврики́йский

Ru-Маврикий.ogg

毛里求斯，模里西斯（東非島嶼及國家名，在印度洋上）


Мавритания

Mavritánija (romanization)
Маврита́нии
Маврита́нии (nominative plural)
Маврита́ний (genitive plural)

Ru-Мавритания.ogg

毛里塔尼亞，茅利塔尼亞（國家名，位於西非）


Європейський Союз

Jevropéjsʹkyj Sojúz (romanization)
Європе́йського Сою́зу

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Європейський Союз.wav


Єнісей

葉尼塞河（河名，位於俄羅斯西伯利亞）


Індійський океан

Indíjsʹkyj okeán (romanization)
Інді́йського океа́ну


Аделаїда

阿德萊德（城市名，位於澳大利亞）


Егейське море

Ehéjsʹke móre (romanization)
Еге́йського мо́ру


Євфрат

幼發拉底河（河名，位於西亞）


Індыйскі акіян

Indýjski akiján (romanization)
Інды́йскага акія́ну


Атлантичний океан

Atlantýčnyj okeán (romanization)
Атланти́чного океа́ну

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Атлантичний океан.wav


Бурундзі

布隆迪，蒲隆地（國家名，位於非洲）


Ер-Ріяд

利雅得（首都名，位於沙特阿拉伯）


Індокитай

Indokytáj (romanization)
Індокита́я
індокита́йський (uncountable)

印度支那，中南半島（半島名，位於東南亞）


Жовте море

Žóvte móre (romanization)
Жо́втого мо́ру


Бухарэст

Buxarést (romanization)
Бухарэ́ста
бухарэ́сцкі (uncountable)

布加勒斯特（首都名，位於羅馬尼亞）


Іркутськ

Irkútsʹk (romanization)
Ірку́тська
ірку́тський (uncountable)

伊爾庫茨克（城市名，位於俄羅斯）


Атава

Atáva (romanization)
Ата́вы
ата́ўскі (uncountable)

渥太華（首都名，位於加拿大）


Кіто

基多（首都名，位於厄瓜多爾）


Амстэрдам

Amsterdám (romanization)
Амстэрда́ма
амстэрда́мскі (uncountable)

阿姆斯特丹（首都名，位於荷蘭）


Вальпараїсо

瓦爾帕萊索（城市名，位於智利）


Гандурас

Handurás (romanization)
Гандура́са
гандура́скі (uncountable)

洪都拉斯，宏都拉斯（國家名，位於中美洲）


Атлантычны акіян

Atlantýčny akiján (romanization)
Атланты́чнага акія́ну


Жэнева

Ženjéva (romanization)
Жэне́вы
жэне́ўскі (uncountable)

日內瓦（城市名，位於瑞士）


Еўфрат

幼發拉底河（河名，位於西亞）


Буэнас-Айрэс

Buénas-Ájres (romanization)
Буэ́нас-А́йрэса
буэ́нас-а́йрэскі (uncountable)

布宜諾斯艾利斯（首都名，位於阿根廷）


Емен

Jémjen (romanization)
Е́мена
е́менскі (uncountable)

也門，葉門（國家名，位於西亞）


Гімалаі

Himalái (romanization)
Гімала́яў
гімала́йскі

喜馬拉雅山脈（山脈名，位於亞洲）


Брусель

Brusjélʹ (romanization)
Брусе́ля
брусе́льскі (uncountable)

布魯塞爾（首都名，位於比利時）


Гаіці

海地（國家名，位於加勒比海）


Менск

繼承自古東斯拉夫語 Мѣньскъ (Měnĭskŭ)。

Минск

明斯克（首都名，位於白俄羅斯）

明斯克（首都名，位於白俄羅斯）


Магілёў

Mahiljóŭ (romanization)
Магілёва
магілёўскі (uncountable)

莫吉廖夫（城市名，位於白俄羅斯）


Альпи

Álʹpy (romanization)
Альп
а́льпійський

阿爾卑斯山（山脈名，位於中歐）


Зімбабвэ

津巴布韋，辛巴威（國家名，位於非洲）


Гватэмала

Hvatemála (romanization)
Гватэма́лы
гватэма́льскі (uncountable)

危地馬拉，瓜地馬拉（國家名，位於中美洲）


Абіджан

阿比讓（城市名，位於科特迪瓦）


Абіджан

阿比讓（城市名，位於科特迪瓦）


Ліберыя

Libjéryja (romanization)
Лібе́рыі
лібе́рыйскі (uncountable)

利比里亞，賴比瑞亞（國家名，位於西非）


Ліма

利馬（首都名，位於秘魯）


Ліма

利馬（首都名，位於秘魯）


Мазамбік

Mazambík (romanization)
Мазамбі́ка
мазамбі́кскі (uncountable)

莫桑比克，莫三比克（國家名，位於東非）


Майотта

馬約特（法國的海外省，在東非印度洋上）


Джидда

Džídda (romanization)
Джи́дды
джи́ддаский

吉達（城市名，位於沙特阿拉伯）


Валенсія

Valjénsija (romanization)
Вале́нсіі
вале́нсійскі (uncountable)

瓦倫西亞，巴倫西亞，華倫西亞（城市名，位於西班牙加泰羅尼亞）


Валенсія

Valénsija (romanization)
Вале́нсії
вале́нсійський (uncountable)

瓦倫西亞，巴倫西亞，華倫西亞（城市名，位於西班牙加泰羅尼亞）


Калінінград

Kalininhrád (romanization)
Калінінгра́да
калінінгра́дскі (uncountable)

加里寧格勒（城市名，位於俄羅斯）


Калінінград

Kalininhrád (romanization)
Калінінгра́да
калінінгра́дський (uncountable)

加里寧格勒（城市名，位於俄羅斯）


Грац

格拉茨（城市名，位於奧地利施泰爾馬克）


Малабо

馬拉博（首都名，位於赤道幾內亞）


Лісабон

Lisabón (romanization)
Лісабо́на
лісабо́нскі (uncountable)

里斯本（首都名，位於葡萄牙）


Лісабон

Lisabón (romanization)
Лісабо́на
лісабо́нський (uncountable)

里斯本（首都名，位於葡萄牙）


Магадан

Magadán (romanization)
Магада́на
магада́нский

馬加丹（俄羅斯港口城市名，是馬加丹 州的行政中心，在鄂霍次克海北岸）


Ангарск

Angársk (romanization)
Анга́рска
анга́рский

安加爾斯克（城市名，位於俄羅斯伊爾庫茨克 州）


Ачинск

Áčinsk (romanization)
А́чинска
а́чинский

阿欽斯克（城市名，位於俄羅斯克拉斯諾亞爾斯克）


Енісей

Jenisjéj (romanization)
Енісе́я
енісе́йскі (uncountable)

葉尼塞河（河名，位於俄羅斯）


Андижан

Andižán (romanization)
Андижа́на
андижа́нский

安集延（城市名，位於吉爾吉斯斯坦）


Андижан

安集延（城市名，位於吉爾吉斯斯坦）


Магнитогорск

源自магни́т (magnít, “磁鐵”) + -о- (-o-, 連接元音) + гора́ (gorá, “山”) + -ск (-sk)；來自當地一座以магни́тная (magnítnaja, “磁性的”)命名的山，因為這座山鐵礦資源豐富。

馬格尼托哥爾斯克（城市名，位於俄羅斯車里雅賓斯克 州）


Бельгія

比利時（國家名，位於西歐）


Бельгія

Бе́льгия (Bélʹgija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Бельгія

比利時（國家名，位於西歐）


Лодзь

Lodzʹ (romanization)
Ло́дзі
ло́дзінскі (uncountable)

羅茲（城市名，位於波蘭）


Лодзь

羅茲（城市名，位於波蘭）


Лодзь

羅茲（城市名，位於波蘭）


Мале

馬累，馬利（首都名，位於馬爾代夫）


Мальдивы

Malʹdívy (romanization)
Мальди́в
мальди́вский

Ru-Мальдивы.ogg

Мальди́вская Респу́блика

馬爾代夫，馬爾地夫（南亞國家及群島名，在印度洋上）

Мальди́вские острова́

馬爾代夫，馬爾地夫（南亞國家及群島名，在印度洋上）

馬爾代夫，馬爾地夫（南亞國家及群島名，在印度洋上）


Манагуа

馬那瓜（首都名，位於尼加拉瓜）


Марокко

Ru-Марокко.ogg

摩洛哥（國家名，位於北非）


Мертве море

Mértve móre (romanization)
Ме́ртвого мо́ру


Мапуту

馬普托（首都名，位於莫桑比克）


Монровія

蒙羅維亞（首都名，位於利比里亞）


Мурманськ

Múrmansʹk (romanization)
Му́рманська
му́рманський (uncountable)

摩爾曼斯克（城市名，位於俄羅斯）


Найроби

內羅畢，奈洛比（首都名，位於肯尼亞）


Маўрытанія

Maŭrytánija (romanization)
Маўрыта́ніі
маўрыта́нскі (uncountable)

毛里塔尼亞，茅利塔尼亞（國家名，位於非洲）


Нассау

Nássau (romanization)
Nassáu (romanization)

Нассо́

拿騷（首都名，位於巴哈馬）

拿騷（首都名，位於巴哈馬）


Марока

Maróka (romanization)
Маро́кі
марака́нскі (uncountable)

摩洛哥（國家名，位於非洲）


Нарвегія

Narvjéhija (romanization)
Нарве́гіі
нарве́жскі (uncountable)

挪威（國家名，位於北歐）


Марракеш

馬拉喀什（城市名，位於摩洛哥）


Масеру

馬塞盧（首都名，位於萊索托）


Мбабане

姆巴巴內，姆巴巴納（首都名，位於斯威士蘭）


Мишкольц

米什科爾茨（城市名，位於匈牙利）


Монтевидео

蒙得維的亞，蒙特維多（首都名，位於烏拉圭）


Мельбурн

墨爾本（首府名，位於澳大利亞維多利亞）


Морони

莫羅尼（首都名，位於科摩羅）


Найробі

內羅畢，奈洛比（首都名，位於肯尼亞）


Найробі

內羅畢，奈洛比（首都名，位於肯尼亞）


Монровия

蒙羅維亞（首都名，位於利比里亞）


Мартиника

Ru-Мартиника.ogg

馬提尼克（法國海外省名，為加勒比海一島嶼）


Мухаммед

穆罕默德 伊斯蘭教的先知


Мёртвое море

Mjórtvoje móre (romanization)
Мёртвого мо́ря


Мосул

摩蘇爾（城市名，位於伊拉克）


Могилёв

Mogiljóv (romanization)
Могилёва
Могилёвы (nominative plural)
Могилёвых (genitive plural)
могилёвский

莫吉廖夫（城市名，位於白俄羅斯）


Муром

穆羅姆（城市名，位於俄羅斯弗拉基米爾 州）


Ниамей

尼亞美（首都名，位於尼日爾）


Мекка

麥加（城市名，位於沙特阿拉伯漢志）


Мекка

麥加（城市名，位於沙特阿拉伯漢志）


Нджамена

恩賈梅納（首都名，位於乍得）


Нефтекамск

涅夫捷卡姆斯克（城市名，位於俄羅斯巴什科爾托斯坦）


Монреаль

蒙特利爾（城市名，位於加拿大魁北克）


Монголія

Монго́лия (Mongólija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Монголія

蒙古，蒙古國（國家名，位於亞洲）


Молдавия

Ru-Молдавия.ogg

Молдо́ва

摩爾達維亞（東歐地區名，也是國家摩爾多瓦的舊稱）

摩爾達維亞（東歐地區名，也是國家摩爾多瓦的舊稱）


Находка

納霍德卡（城市名，位於俄羅斯濱海邊疆區）


Намибия

Namíbija (romanization)
Нами́бии
намиби́йский

Ru-Намибия.ogg

納米比亞（國家名，位於非洲）


Нахичевань

納希切萬，納希契凡（自治共和國名，位於阿塞拜疆）

納希切萬，納希契凡（首府名，位於阿塞拜疆納希切萬）


Нідэрланды

Niderlándy (romanization)
Нідэрла́ндаў
нідэрла́ндскі

Гала́ндыя

荷蘭（國家名，位於西歐）

Галя́ндыя

荷蘭（國家名，位於西歐）

荷蘭（國家名，位於西歐）


Набережные Челны

на́бережный (náberežnyj, “河岸的”)的複數形式 + чёлн (čoln, “船”)，半音譯自韃靼語Яр Чаллы (Yar Çallı, “河岸的石頭”)。

Náberežnyje Čelný (romanization)
На́бережных Челно́в

卡馬河畔切爾內（城市名，位於俄羅斯韃靼斯坦）


Нефтеюганск

涅夫捷尤甘斯克（城市名，位於俄羅斯秋明 州）


Нижний Тагил

Nížnij Tagíl (romanization)
Ни́жнего Таги́ла

下塔吉爾（城市名，位於俄羅斯斯維爾德洛夫斯克 州）


Парамарибо

帕拉馬里博（首都名，位於蘇里南）


Папеэте

帕皮提（法國海外集體法屬波利尼西亞的首府）


Нумеа

Numɛá (romanization)
Numɛ́a (romanization)

努美阿（首府名，位於法國新喀里多尼亞）


Новокузнецьк

新庫茲涅茨克（城市名，位於俄羅斯克麥羅沃 州）


Плоешти

普洛耶什蒂（城市名，位於羅馬尼亞）


Чэхія

Čéxija (romanization)
Чэ́хіі
чэ́шскі (uncountable)
чэ́скі (uncountable)


Порт-Луи

路易港（首都名，位於毛里求斯）


Порто-Ново

波多諾伏（貝寧的官方首都）


поўдзень

與俄語 по́лдень (póldenʹ)同源。

póŭdzjenʹ (romanization)
по́ўдня
по́ўдні (nominative plural)
по́ўдняў (genitive plural)

Be-поўдзень.ogg


Польшча

Pólʹšča (romanization)
По́льшчы
по́льскі (uncountable)

波蘭（國家名，位於中歐）


Партугалія

Partuhálija (romanization)
Партуга́ліі
партуга́льскі (uncountable)

葡萄牙（國家名，位於歐洲）


Ноябрьск

諾亞布里斯克（城市名，位於俄羅斯）


Орхус

奧胡斯（城市名，位於丹麥）


Охотское море

Oxótskoje móre (romanization)
Охо́тского мо́ря


Орск

奧爾斯克（城市名，位於俄羅斯奧倫堡 州）


Норильск

源自Нори́лка (Norílka, “諾里爾卡河”) + -ск (-sk)。

Norílʹsk (romanization)
Нори́льска
нори́льский

諾里爾斯克（城市名，位於俄羅斯克拉斯諾亞爾斯克）


Молдова

Moldóva (romanization)
Молдо́вы
молда́вский
молдо́вский

Молда́вия

Молда́вия (Moldávija)在摩爾多瓦的標準形式：摩爾多瓦（國家名，位於東歐）

Респу́блика Молдо́ва


Молдова

Moldóva (romanization)
Молдо́ви
молда́вський (uncountable)
молдо́вський (uncountable)

Молда́вія

摩爾多瓦（國家名，位於東歐）

摩爾多瓦（國家名，位於東歐）


Папуа-Новая Гвинея

Pápua-Nóvaja Gvinéja (romanization)
Па́пуа-Но́вой Гвине́и

Ru-Папуа — Новая Гвинея.ogg

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/Ru-Папуа — Новая Гвинея.ogg

巴布亞新幾內亞，巴布亞紐幾內亞（國家名，位於美拉尼西亞）


Первоуральск

第一烏拉爾斯克（城市名，位於俄羅斯斯維爾德洛夫斯克 州）


Новокузнецк

源自но́вый (nóvyj, “新的”) + -о- (-o-, 連接元音) + кузне́ц (kuznéc, “鐵匠”) + -ск (-sk)。

新庫茲涅茨克（城市名，位於俄羅斯克麥羅沃 州）


Порт-оф-Спейн

西班牙港（首都名，位於特立尼達和多巴哥）


Пномпень

金邊（首都名，位於柬埔寨）


Порт-о-Пренс

太子港（首都名，位於海地）


Оренбург

Orenbúrg (romanization)
Оренбу́рга
оренбу́ргский

奧倫堡（城市，行政中心名，位於俄羅斯奧倫堡 州）


Словения

Slovénija (romanization)
Слове́нии
слове́нский

Ru-Словения.ogg


Петропавловск

Пётр (Pjotr, “彼得”) + -о- (-o-) + Па́вел (Pável, “保羅”) + -ов (-ov) + -ск (-sk)

Petropávlovsk (romanization)
Петропа́вловска
петропа́вловский

彼得羅巴甫洛夫斯克，俄羅斯多地地名。


Обь

鄂畢河（河名，位於俄羅斯西伯利亞）


Новая Зеландия

Nóvaja Zelándija (romanization)
Но́вой Зела́ндии
новозела́ндский

Ru-Новая Зеландия.ogg

新西蘭，紐西蘭（國家名，位於大洋洲）


Нуакшот

努瓦克肖特（首都名，位於毛里塔尼亞）


Порт-Морсби

莫爾茲比港（首都名，位於巴布亞新幾內亞）


Пловдив

普羅夫迪夫（城市名，位於保加利亞）

в Пло́вдиве

в Пло́вдив

из Пло́вдива


Объединённые Арабские Эмираты

Obʺjedinjónnyje Arábskije Emiráty (romanization)
Объединённых Ара́бских Эмира́тов

Ru-Объединённые Арабские Эмираты.ogg

ОАЭ́

阿拉伯聯合酋長國，阿拉伯聯合大公國（國家名，位於西亞）

Ара́бские Эмира́ты

阿拉伯聯合酋長國，阿拉伯聯合大公國（國家名，位於西亞）

Эмира́ты

阿拉伯聯合酋長國，阿拉伯聯合大公國（國家名，位於西亞）

阿拉伯聯合酋長國，阿拉伯聯合大公國（國家名，位於西亞）

zh-Объединённые_Арабские_Эмираты-ru-name-EakKlVEp


Новая Каледония

Nóvaja Kaledónija (romanization)
Но́вой Каледо́нии

Ru-Новая Каледония.ogg

新喀里多尼亞（法國的特殊地位海外集体，為美拉尼西亞地區的群島）


Пермь

來自烏拉爾語系，源自彼爾姆科米語 Перем (Perem)或茲梁科米語 Перым (Perym)，意思類似“遙遠的土地”。對比芬蘭語 perämaa (“邊遠地區”)。

Permʹ (romanization)
Перми́
Пе́рми
пе́рмский

彼爾姆（歷史區域名，位於俄羅斯東北部）

彼爾姆（邊疆區名，位於俄羅斯）

彼爾姆（城市，行政中心名，位於俄羅斯彼爾姆）


Словакия

Slovákija (romanization)
Слова́кии
слова́цкий

Ru-Словакия.ogg


Памир

帕米爾河（河名，位於塔吉克斯坦和阿富汗）


Швейцария

Švejcárija (romanization)
Швейца́рии
швейца́рский

Ru-Швейцария.ogg


Нижнекамск

ни́жний (nížnij, “低，下”) + -е- (-e-) + Ка́ма (Káma, “卡馬河”) + -ск (-sk)

下卡姆斯克（城市名，位於俄羅斯韃靼斯坦）


Пуэрто-Рико

Ru-Пуэрто-Рико.ogg


Порту

波爾圖，波多（城市名，位於葡萄牙）


ozeano

可能來自拉丁語 ōceanus，源自古希臘語 ὠκεᾰνός (ōkeanós)。


Сан-Томе

聖多美（首都名，位於聖多美和普林西比）


Сантьяго

聖地亞哥，聖地牙哥（首都名，位於智利）


Санто-Доминго

聖多明各（首都名，位於多明尼加）


Скопье

斯科普里，史高比耶（首都名，位於北馬其頓）


Сан-Томе и Принсипи

Ru-Сан-Томе и Принсипи.ogg

聖多美和普林西比（非洲國家及群島名，位於大西洋上）


Салоники

塞薩洛尼基（城市名，位於希臘）


Ряшів

借自波蘭語 Rzeszów。

Rjášiv (romanization)
Ря́шіва
ря́шівський (uncountable)

Же́шув

熱舒夫（城市名，位於波蘭）

熱舒夫（城市名，位於波蘭）


Саудаўская Аравія

Saúdaŭskaja Arávija (romanization)
Сау́даўскай Ара́віу

沙特阿拉伯，沙烏地阿拉伯（國家名，位於西亞）


Сан-Хосе

聖何塞，聖荷西（首都名，位於哥斯達黎加）

聖何塞，聖荷西（城市名，位於美國加利福尼亞）


Словаччина

Slováččyna (romanization)
Слова́ччини
слова́цький (uncountable)

斯洛伐克（國家名，位於中歐）


Прая

普拉亞（首都名，位於佛得角）


Реюньон

留尼旺（法國的海外省，在印度洋上）


Славакія

Slavákija (romanization)
Слава́кіі
слава́цкі (uncountable)

斯洛伐克（國家名，位於中歐）


Рыбинск

雷賓斯克（城市名，位於俄羅斯雅羅斯拉夫爾 州）


Центральная Америка

Centrálʹnaja Amérika (romanization)
Центра́льной Аме́рики


Салават

薩拉瓦特（城市名，位於俄羅斯巴什科爾托斯坦）


Сахалін

Saxalín (romanization)
Сахалі́на
сахалі́нскі (uncountable)

薩哈林島，庫頁島（島名，位於俄羅斯）


Сахалін

Saxalín (romanization)
Сахалі́на
сахалі́нський (uncountable)

薩哈林島，庫頁島（島名，位於俄羅斯）


Семей

塞梅伊（城市名，位於哈薩克斯坦）


Сан-Сальвадор

San-Salʹvadór (romanization)
Сан-Сальвадо́ра
Сан-Сальвадо́ры (nominative plural)
Сан-Сальвадо́ров (genitive plural)

聖薩爾瓦多（首都名，位於薩爾瓦多）


Эль-Сальвадор

Elʹ-Salʹvadór (romanization)
Эль-Сальвадо́ра
Эль-Сальвадо́ры (nominative plural)
Эль-Сальвадо́ров (genitive plural)

Сальвадо́р

薩爾瓦多（國家名，位於中美洲）

薩爾瓦多（國家名，位於中美洲）


Свазіленд

Svaziljénd (romanization)
Свазіле́нда
свазіле́ндскі (uncountable)

Эсваці́ні

斯威士蘭，史瓦濟蘭（國家名，位於非洲）

斯威士蘭，史瓦濟蘭（國家名，位於非洲）


Свазіленд

Есваті́ні

斯威士蘭，史瓦濟蘭（國家名，位於非洲）

斯威士蘭，史瓦濟蘭（國家名，位於非洲）


Сегед

塞格德（城市名，位於匈牙利）


Северодвинск

北德文斯克（城市名，位於俄羅斯阿爾漢格爾斯克 州）


Республика Алтай

Respúblika Altáj (romanization)
Респу́блики Алта́й

阿爾泰共和國（共和國名，位於俄羅斯）


Русе

魯塞（城市名，位於保加利亞）

в Ру́се

в Ру́се

из Ру́се


Рейкьявик

雷克雅未克（首都名，位於冰島）


Аравийский полуостров

Aravíjskij poluóstrov (romanization)
Арави́йского полуо́строва

Ара́вия

阿拉伯半島（半島名，位於西亞）

阿拉伯半島（半島名，位於西亞）

zh-Аравийский_полуостров-ru-name-Zt~qV2v~


Португалія

Португа́лия (Portugálija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Португалія

葡萄牙（國家名，位於歐洲）


Румынія

Rumýnija (romanization)
Румы́ніі
румы́нскі (uncountable)

羅馬尼亞（國家名，位於東歐）


Румынія

Rumýnija (romanization)
Румы́ніи
румы́нскій

Румы́ния (Rumýnija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Свердловск

來自Свердло́в (Sverdlóv) + -ск (-sk)，源自俄羅斯布爾什維克黨早期領導人雅科夫·斯維爾德洛夫（全名Я́ков Миха́йлович Свердло́в (Jákov Mixájlovič Sverdlóv)）的姓氏。

Sverdlóvsk (romanization)
Свердло́вска
свердло́вский

斯維爾德洛夫斯克，俄羅斯城市葉卡捷琳堡在1924-1991年間的名稱。


Роттердам

Rótterdám (romanization)
Ро́ттерда́ма
роттерда́мский

鹿特丹（城市名，位於荷蘭）


Роттердам

Rotterdám (romanization)
Роттерда́ма
роттерда́мський (uncountable)

鹿特丹（城市名，位於荷蘭）


Аравия

源自拉丁語 Arabia，源自古希臘語 Ἀραβία (Arabía)。

Арави́йский полуо́стров

阿拉伯半島（半島名，位於西亞）

阿拉伯半島（半島名，位於西亞）


Киншаса

金沙薩（首都名，位於剛果民主共和國）


Заир

扎伊爾（非洲國家剛果民主共和國的舊名）


Прокопьевск

普羅科皮耶夫斯克（城市名，位於俄羅斯克麥羅沃 州）


Саха

借自雅庫特語 Саха (Saxa)。

Яку́тская-Саха́ Сове́тская Федерати́вная Социалисти́ческая Респу́блика

Jakútskaja-Saxá Sovétskaja Federatívnaja Socialistíčeskaja Respúblika


Самарканд

Samarkánd (romanization)
Самарка́нда
самарка́ндский

撒馬爾罕（城市名，位於烏茲別克斯坦）


Сан-Марино

Ru-Сан-Марино.ogg

聖馬力諾，聖馬利諾（南歐微型國家，被意大利包圍）


Сан-Марино

聖馬力諾，聖馬利諾（首都名，位於聖馬力諾）


Сирія

Си́рия (Sírija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Сирія

Sýrija (romanization)
Си́рії
сирі́йський (uncountable)

敘利亞（國家名，位於亞洲）


Псков

繼承自古東斯拉夫語 Пльсковъ (Plĭskovŭ)。

普斯科夫（城市，行政中心名，位於俄羅斯普斯科夫 州）


Сальвадор

Salʹvadór (romanization)
Сальвадо́ра
Сальвадо́ры (nominative plural)
Сальвадо́ров (genitive plural)

Ru-Сальвадор.ogg

Эль-Сальвадо́р

薩爾瓦多（國家名，位於中美洲）

薩爾瓦多（國家名，位於中美洲）

薩爾瓦多（首府名，位於巴西巴伊亞）


Сент-Винсент и Гренадины

Sɛnt-Vínsɛnt i Grenadíny (romanization)
Сент-Ви́нсента и Гренади́н

聖文森特和格林納丁斯，聖文森及格瑞那丁（國家，群島名，位於加勒比海）

zh-Сент-Винсент_и_Гренадины-ru-name-KYkf9N0B


Сахалин

Saxalín (romanization)
Сахали́на
сахали́нский

薩哈林（州名，位於俄羅斯）

薩哈林島，庫頁島（島嶼名，位於俄羅斯）


Сидней

音譯自英語 Sydney。

Sídnɛj (romanization)
Sidnɛ́j (romanization)
Си́днея
Сидне́я

悉尼（澳大利亞最大城市及新南威爾士首府）


Смоленск

源自Смо́льня (Smólʹnja, 河流名) + -ск (-sk)。

Smolénsk (romanization)
Смоле́нска
смоле́нский

斯摩棱斯克（州名，位於俄羅斯）

斯摩棱斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯斯摩棱斯克 州）


Республика Конго

Respúblika Kóngo (romanization)
Респу́блики Ко́нго

Ru-Республика Конго.ogg

剛果共和國（國家名，位於非洲）


Сана

Санаа́

薩那（首都名，位於也門）

薩那（首都名，位於也門）


Саудовская Аравия

Saúdovskaja Arávija (romanization)
Сау́довской Ара́вии

Ru-Саудовская Аравия.ogg

沙特阿拉伯，沙烏地阿拉伯（國家名，位於西亞）


Рабат

Rabát (romanization)
Раба́та
раба́тский

拉巴特（首都名，位於摩洛哥）


Сідней

悉尼（城市名，位於澳大利亞新南威爾士）


Суми

Súmy (romanization)
Sumý (romanization)
Сум
сумськи́й

蘇梅（城市名，位於烏克蘭）


Демократическая Республика Конго

Demokratíčeskaja Respúblika Kóngo (romanization)
Демократи́ческой Респу́блики Ко́нго

Ru-Демократическая Республика Конго.ogg

Заи́р

剛果民主共和國（國家名，位於非洲）

剛果民主共和國（國家名，位於非洲）

zh-Демократическая_Республика_Конго-ru-name-gukAyACv


Сьерра-Леоне

Ru-Сьерра-Леоне.ogg

塞拉利昂，獅子山（國家名，位於西非）


Таджыкістан

塔吉克斯坦（國家名，位於中亞）


𐌍𐌄𐌓𐌉

甚難考證（僅見於《亞麻書》）。可能是帶後綴 -i 的方位格形式，若如此，則其主格-賓格形可能為 *ner 或 *nar。


Сургут

蘇爾古特（城市名，位於俄羅斯秋明 州）


Тарту

塔爾圖（城市名，位於愛沙尼亞）


Танжер

丹吉爾（城市名，位於摩洛哥）


Тартус

塔爾圖（城市名，位於敘利亞）


Тегусигальпа

特古西加爾巴（首都名，位於洪都拉斯）


Сумы

蘇梅（城市，行政中心名，位於烏克蘭東北部蘇梅 州）


Сірыя

Síryja (romanization)
Сі́рыі
сіры́йскі (uncountable)

敘利亞（國家名，位於西亞）


Таллинн

Tállinn (romanization)
Та́ллинна
та́ллиннский

Та́ллин (Tállin)在愛沙尼亞的標準寫法：塔林（首都名，位於愛沙尼亞）


Тель-Авив

特拉維夫（城市名，位於以色列）


Татарстан

Тата́рия

韃靼斯坦（共和國名，位於俄羅斯東部）

韃靼斯坦（共和國名，位於俄羅斯東部）


Тверь

特維爾（城市，行政中心名，位於俄羅斯特維爾 州）


Сыктывкар

借自茲梁科米語 Сыктывкар (Syktyvkar)。

瑟克特夫卡爾（首府名，位於俄羅斯科米）


Стокгольм

Stokgólʹm (romanization)
Стокго́льма
стокго́льмский

斯德哥爾摩（首都名，位於瑞典）


Стокгольм

Stokhólʹm (romanization)
Стокго́льма
стокго́льмський (uncountable)

斯德哥爾摩（首都名，位於瑞典）


Стара Загора

Stára Zagóra (romanization)
Ста́ра Заго́ры

舊札戈拉（城市名，位於保加利亞）

в Ста́ра Заго́ре

в Ста́ра Заго́ру

из Ста́ра Заго́ры


Стерлитамак

斯捷爾利塔馬克（城市名，位於俄羅斯巴什科爾托斯坦 州）


София

借自古希臘語 σοφία (sophía, “智慧”)。

索菲亞（首都名，位於保加利亞）

，Sofiya，源自古希臘語的女性人名，等價於英語Sophia


Таллин

Tállin (romanization)
Та́ллина
та́ллинский

塔林（首都，最大城市名，位於愛沙尼亞）


ТВ

телеви́дение (televídenije)或телевизио́нный (televiziónnyj)之首字母縮略詞。


Тхимпху

廷布（首都名，位於不丹）


Трынідад і Табага

特立尼達和多巴哥，千里達及托巴哥（加勒比海島嶼國家）


Уладзівасток

Uladzivastók (romanization)
Уладзівасто́ка
уладзівасто́цкі (uncountable)

符拉迪沃斯托克，海參崴（城市名，位於俄羅斯濱海邊疆區）


Узбекістан

烏茲別克斯坦，烏茲別克（國家名，位於中亞）


Тироль

蒂羅爾（州名，位於奧地利）


Туркменістан

Туркме́нія

土庫曼斯坦，土庫曼（國家名，位於中亞）

土庫曼斯坦，土庫曼（國家名，位於中亞）


Туркменістан

Туркме́нія

土庫曼斯坦，土庫曼（國家名，位於中亞）

土庫曼斯坦，土庫曼（國家名，位於中亞）


Триполи

的黎波里（首都名，位於利比亞）


Туркестан

突厥斯坦（歷史地區名，位於亞洲）


Уагадугу

瓦加杜古（首都名，位於布基納法索）


Тюмень

Tjuménʹ (romanization)
Тюме́ни
тюме́нский

秋明（城市，行政中心名，位於俄羅斯秋明 州）


Тирасполь

蒂拉斯波爾（德涅斯特河沿岸（國際上承認為摩爾多瓦一部分）的首都）


Улан-Батор

Ulan-Bátor (romanization)
Улан-Ба́тора
уланба́торский

烏蘭巴托（首都名，位於蒙古國）


Турку

圖爾庫（城市名，位於芬蘭）


Mielec

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

梅萊茨（城市名，位於波蘭喀爾巴阡山）


Тринидад и Тобаго

Ru-Тринидад и Тобаго.ogg

特立尼達和多巴哥，千里達及托巴哥（加勒比海島嶼國家）


Тигр

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


Тигр

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

Tigr (romanization)
Ти́гра
Ти́гры (nominative plural)
Ти́гров (genitive plural)

год Ти́гра


Trynidad i Tobago

特立尼達和多巴哥，千里達及托巴哥（加勒比海島嶼國家）


Ульяновск

源自Улья́нов (Ulʹjánov, “烏里揚諾夫”, 列寧的姓氏) + -ск (-sk)。

Ulʹjánovsk (romanization)
Улья́новска
улья́новский

Симби́рск

烏里揚諾夫斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯烏里揚諾夫斯克 州）；列寧的出生地

烏里揚諾夫斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯烏里揚諾夫斯克 州）；列寧的出生地


Удмуртия

烏德穆爾特（共和國名，位於俄羅斯）


Тир

泰爾（城市名，位於黎巴嫩）


Томск

托木斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯托木斯克 州）


Тыва

借自圖瓦語 Тыва (Tıva)。

Тува́

圖瓦（共和國名，位於俄羅斯）

圖瓦（共和國名，位於俄羅斯）


Уссурійськ

Ussuríjsʹk (romanization)
Уссурі́йська
уссурі́йський (uncountable)

烏蘇里斯克，雙城子（城市名，位於俄羅斯濱海邊疆區）


Фиджи

斐濟（國家，群島名，位於美拉尼西亞）


Хабаровськ

Xabárovsʹk (romanization)
Хаба́ровська
хаба́ровський (uncountable)

哈巴羅夫斯克，伯力（城市，行政中心名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）


Фінляндыя

Finljándyja (romanization)
Фінля́ндыі
фінля́ндскі (uncountable)
фі́нскі (uncountable)

芬蘭（國家名，位於北歐）


Уфа

烏法（首府名，位於俄羅斯巴什科爾托斯坦）


Утрехт

烏得勒支（城市名，位於荷蘭）


Халеб

Але́ппо

阿勒頗（城市名，位於敘利亞）

阿勒頗（城市名，位於敘利亞）


Хартум

喀土穆（首都名，位於蘇丹）


Хараре

Со́лсбери

哈拉雷（首都名，位於津巴布韋）

哈拉雷（首都名，位於津巴布韋）


Французская Гвиана

Francúzskaja Gviána (romanization)
Францу́зской Гвиа́ны

法屬圭亞那（法國海外省，在南美洲）


Фареры

Фаре́рские острова́

法羅群島嶼（群島，自治領地名，位於丹麥）

法羅群島嶼（群島，自治領地名，位於丹麥）


Хакасия

哈卡斯（共和國名，位於俄羅斯）


Харьков

Xárʹkov (romanization)
Ха́рькова
ха́рьковский

哈爾科夫（城市名，位於烏克蘭）

в Ха́рькове

в Ха́рьков

из Ха́рькова


Хабаровск

源自Хаба́ров (Xabárov) + -ск (-sk)，來自哥薩克探險家叶罗费·帕夫洛维奇·哈巴罗夫（Ерофе́й Па́влович Хаба́ров-Святи́тский (Jeroféj Pávlovič Xabárov-Svjatítskij)）的姓氏。

Xabárovsk (romanization)
Хаба́ровска
хаба́ровский

哈巴羅夫斯克，伯力（城市，行政中心名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）


Червоне море

Červóne móre (romanization)
Черво́ного мо́ру


Фритаун

弗里敦，自由城（首都名，位於塞拉利昂）


Чернігів

Černíhiv (romanization)
Черні́гова
черні́гівський (uncountable)

Uk-Чернігів.ogg

切爾尼戈夫（城市名，位於烏克蘭）


Шры-Ланка

斯里蘭卡（國家，島嶼名，位於南亞）


Эль-Кувейт

科威特城（首都名，位於科威特）


Полинезия

Polinɛ́zija, Polinézija (romanization)
Полине́зии
полинези́йский

波利尼西亞，玻里尼西亞（地區名，位於大洋洲）


Фарерские острова

Farɛ́rskije ostrová (romanization)
Фаре́рских острово́в

Ru-Фарерские острова.ogg

Фаре́ры

法羅群島（群島，自治領地名，位於丹麥）

法羅群島（群島，自治領地名，位於丹麥）


Швейцарыя

Švjejcáryja (romanization)
Швейца́рыі
швейца́рскі (uncountable)

瑞士（國家名，位於中歐）


Чорнае мора

Čórnaje móra (romanization)
Чо́рнага мо́ра


Хакасія

Xakásija (romanization)
Хака́сіі
хака́скі (uncountable)

哈卡斯（共和國名，位於俄羅斯）


Хакасія

Xakásija (romanization)
Хака́сії
хака́ський (uncountable)

哈卡斯（共和國名，位於俄羅斯）


Чылі

智利（國家名，位於南美洲）


Французская Полинезия

Francúzskaja Polinɛ́zija (romanization)
Францу́зской Полине́зии

Ru-Французская Полинезия.ogg

法屬波利尼西亞（法國海外集體，在波利尼西亞）

zh-Французская_Полинезия-ru-name-hVfgpgmy


Челябінськ

Čeljábinsʹk (romanization)
Челя́бінська
челя́бінський (uncountable)

車里雅賓斯克（州名，位於俄羅斯）

車里雅賓斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯車里雅賓斯克 州）


Чилі

智利（國家名，位於南美洲）


Уругвай

Ru-Уругвай.ogg

烏拉圭（國家名，位於南美洲）


Череповец

Čerepovéc (romanization)
Черепове́ца
черепове́цкий

切列波韋茨（城市名，位於俄羅斯沃洛格達 州）


Хониара

霍尼亞拉（首都名，位於所羅門群島）


Хиджаз

漢志（地區名，位於西部沙特阿拉伯）


Хобарт

霍巴特（首府名，位於澳大利亞塔斯馬尼亞）


Эгейское море

Egéjskoje móre (romanization)
Эге́йского мо́ря


Швецыя

Švjécyja (romanization)
Шве́цыі
шве́дскі (uncountable)

瑞典（國家名，位於北歐）


Эдмонтон

埃德蒙頓（首府名，位於加拿大艾伯塔）


Эрбиль

艾比爾（城市名，位於伊拉克庫爾德斯坦）


Эритрея

厄立特里亞，厄利垂亞（國家名，位於東非）


Эр-Рияд

利雅得（首都名，位於沙特阿拉伯）


Шуша

舒沙（城市名，位於阿塞拜疆）


Чимкент

借自烏茲別克語 Chimkent。

Čimként (romanization)
Чимке́нта
чимке́нтский

Шымке́нт

奇姆肯特（1992年9月8日前的名稱）

奇姆肯特（1992年9月8日前的名稱）


Челябинск

Čeljábinsk (romanization)
Челя́бинска
челя́бинский

車里雅賓斯克（州名，位於俄羅斯）

車里雅賓斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯車里雅賓斯克 州）


Чита

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

Čitá (romanization)
Читы́
чити́нский

赤塔（城市，行政中心名，位於俄羅斯西伯利亞外貝加爾）


Экваториальная Гвинея

Ekvatoriálʹnaja Gvinéja (romanization)
Экваториа́льной Гвине́и

Ru-Экваториальная Гвинея.ogg

赤道幾內亞（國家名，位於中非）

zh-Экваториальная_Гвинея-ru-name-Gm9BEmA4


Хомс

霍姆斯（城市名，位於敘利亞）


Чукотское море

Čukótskoje móre (romanization)
Чуко́тского мо́ря


Шри-Ланка

Šri-Lánka (romanization)
Šri-Lanká (romanization)
Шри-Ла́нки
Шри-Ланки́
шри-ланки́йский
ланки́йский

Ru-Шри-Ла́нка и Шри-Ланка́.ogg

斯里蘭卡（國家，島嶼名，位於南亞）


Чили

智利（國家名，位於南美洲）


Цюрих

音譯自德語 Zürich。

Cjúrix (romanization)
Цю́риха
цю́рихский


Чукотка

Čukótka (romanization)
Чуко́тки
Чуко́тки (nominative plural)
Чуко́ток (genitive plural)

楚克奇半島（半島名，位於俄羅斯）

楚科奇（自治區名，位於俄羅斯）


Шымкент

借自哈薩克語 Шымкент (Şymkent)。於1992年9月8日起代替舊拼寫Чимке́нт (Čimként)。

Šymként (romanization)
Шымке́нта
шымке́нтский

奇姆肯特（城市名，位於哈薩克斯坦）

Он в Шымке́нт е́дет на по́езде.


Алеппо

阿勒頗（城市名，位於敘利亞）

阿勒頗（省名，位於敘利亞）


Алеппо

阿勒頗（城市名，位於敘利亞）

阿勒頗（省名，位於敘利亞）


Чернигов

Černígov (romanization)
Черни́гова
черни́говский

切爾尼戈夫（城市名，位於烏克蘭）


Японское море

Japónskoje móre (romanization)
Япо́нского мо́ря


Ямусукро

亞穆蘇克羅（首都名，位於亞穆蘇克羅）


Южный Судан

Júžnyj Sudán (romanization)
Ю́жного Суда́на

Ru-Южный Судан.ogg


Якутск

源自яку́т (jakút, “雅庫特人”) + -ск (-sk)。

Туйма́да

雅庫茨克（首府名，位於俄羅斯雅庫特）

雅庫茨克（首府名，位於俄羅斯雅庫特）


Южная Осетия

Júžnaja Osétija (romanization)
Ю́жной Осе́тии

Ru-Южная Осетия.ogg

ЮО

南奧塞梯，南奧塞提亞（事實上獨立的國家，國際上普遍認定為格魯吉亞的一部分）

南奧塞梯，南奧塞提亞（事實上獨立的國家，國際上普遍認定為格魯吉亞的一部分）


Осетия

源自格魯吉亞語 ოსეთი (oseti)。

Osétija (romanization)
Осе́тии
Осе́тии (nominative plural)
Осе́тий (genitive plural)

奧塞梯，奧塞提亞（地區名，位於北高加索）


Южно-Сахалинск

源自ю́жный (júžnyj, “南方的”) + -о- (-o-, 連接元音) + Сахали́н (Saxalín, “薩哈林”) + -ск (-sk)。

Влади́мировка

南薩哈林斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯薩哈林 州）

南薩哈林斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯薩哈林 州）


Южно-Китайское море

Júžno-Kitájskoje móre (romanization)
Ю́жно-Кита́йского мо́ря


абвестка

abvjéstka (romanization)
абве́сткі
абве́сткі (nominative plural)
абве́стк (genitive plural)

Be-абвестка.ogg


wzór

繼承自原始斯拉夫語 *vъz-zorъ。與捷克語 vzor、塞爾維亞-克羅地亞語 uzor等同源。


абарона

與烏克蘭語 оборо́на (oboróna)、波蘭語 obrona等同源。

abaróna (romanization)
абаро́ны
абаро́ны (nominative plural)
абаро́н (genitive plural)

Be-абарона.ogg


забарона

派生自原始斯拉夫語 *borniti。與烏克蘭語 заборо́на (zaboróna)等同源。

Be-забарона.ogg


аак

aák (romanization)
аа́ка
аа́ки (nominative plural)
аа́ков (genitive plural)

ба́ржа

一種平底單桅駁船，在萊茵河上用於運輸酒

ка́тер

一種平底單桅駁船，在萊茵河上用於運輸酒

су́дно

一種平底單桅駁船，在萊茵河上用於運輸酒

一種平底單桅駁船，在萊茵河上用於運輸酒


Яссы

雅西（城市名，位於羅馬尼亞）


абед

繼承自原始斯拉夫語 *obědъ，源自*oběsti，源自*ěsti (“吃”)。

abjéd (romanization)
абе́да
абе́ды (nominative plural)
абе́даў (genitive plural)

по́лудзень

póludzjenʹ, “中午；午餐”


jiimaan

繼承自原始阿爾岡昆語 *čiᐧmaᐧni。


Яунде

雅溫得（首都名，位於喀麥隆）


Ярославль

繼承自古東斯拉夫語 Ꙗрославль (Jaroslavlĭ, 字面意思是“雅羅斯拉夫的”)。

Jaroslávlʹ (romanization)
Яросла́вля
яросла́вский

雅羅斯拉夫爾（城市，行政中心名，位於俄羅斯雅羅斯拉夫爾 州）


абсерваторыя

absjervatóryja (romanization)
абсервато́рыі
абсервато́рыі (nominative plural)
абсервато́рый (genitive plural)


обіцянка

源自обіця́ти (obicjáty, “承諾”)。(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

obicjánka (romanization)
обіця́нки
обіця́нки (nominative plural)
обіця́нок (genitive plural)

Uk-обіцянка.ogg


абрус

源自原始斯拉夫語 *obrusъ。

abrús (romanization)
абру́са
абру́сы (nominative plural)
абру́саў (genitive plural)

абру́сам даро́га


абрыкос

來自法語 abricot，源自西班牙語 albaricoque，源自阿拉伯語 اَلْبَرْقُوق (al-barqūq, “李子”)。

abrykós (romanization)
абрыко́са
абрыко́сы (nominative plural)
абрыко́саў (genitive plural)


аватара

avatára (romanization)
авата́ры
авата́ры (nominative plural)
авата́р (genitive plural)


аватар

avatár (romanization)
авата́ра
авата́ры (nominative plural)
авата́ров (genitive plural)


ава

авата́р (avatár, “頭像”) 的截斷形式

áva (romanization)
а́вы
а́вы (nominative plural)
ав (genitive plural)
а́вка (diminutive)


агарод

aharód (romanization)
агаро́да
агаро́ды (nominative plural)
агаро́даў (genitive plural)


авёс

源自原始斯拉夫語 *ovьsъ。

avjós (romanization)
аўса́
аўсы́ (nominative plural)
аўсо́ў (genitive plural)
аўся́ны


агонь

源自原始斯拉夫語 *ogňь，源自原始印歐語 *h₁n̥gʷnis。

ahónʹ (romanization)
агня́
агні́ (nominative plural)
агнёў (genitive plural)


адзежа

源自原始斯拉夫語 *odeďa。


ізюм

源自突厥語族的借詞，最終源自原始突厥語 *yüŕüm (“葡萄”)。對照俄語 изю́м (izjúm, “葡萄乾”)。和鄂圖曼土耳其語 اوزوم (üzüm, “葡萄”)、維吾爾語 ئۈزۈم (üzüm)、土耳其語 üzüm、阿塞拜疆語 үзүм (üzüm)、楚瓦什語 иҫӗм (iś̬ĕm)、哈薩克語 жүзім (jüzım)、韃靼語 йөзем (yözem)、烏茲別克語 uzum 同源。

izjúm (romanization)
ізю́му
ізю́мний (uncountable)


алей

源自古東斯拉夫語 олѣи (olěi, “橄欖油”)，源自原始斯拉夫語 *olějь。借自古希臘語 ἔλαιον (élaion)或拉丁語 oleum。

aljéj (romanization)
але́я
але́і (nominative plural)
але́яў (genitive plural)


апэльсін

apelʹsín (romanization)
апэльсі́на
апэльсі́ны (nominative plural)
апэльсі́наў (genitive plural)


апетыт

apjetýt (romanization)
апеты́та
апеты́ты (nominative plural)
апеты́таў (genitive plural)


чоловічий рід

čolovíčyj rid (romanization)
чолові́чого ро́ду
чолові́чі роди́ (nominative plural)
чолові́чих роді́в (genitive plural)


аптэка

aptéka (romanization)
аптэ́кі
аптэ́кі (nominative plural)
аптэ́к (genitive plural)


потеря

potérja (romanization)
поте́ри
поте́ри (nominative plural)
поте́рь (genitive plural)


приказ

prikáz (romanization)
прика́за
прика́зы (nominative plural)
прика́зов (genitive plural)


ара

來自亞美尼亞語男性人名Արա (Ara)；對比英語Teague。

ára (romanization)
а́ры
а́ры (nominative plural)
ар (genitive plural)


wądół

繼承自原始斯拉夫語 *ǫdolъ。


похожесть

похо́жий (poxóžij) + -есть (-estʹ)

poxóžestʹ (romanization)
похо́жести
похо́жести (nominative plural)
похо́жестей (genitive plural)


Луна

月球（地球唯一的天然衛星）

Луна́ — еди́нственный есте́ственный спу́тник Земли́

月球是地球唯一的天然衛星

Luná — jedínstvennyj jestéstvennyj spútnik Zemlí


batat

借自西班牙語 batata，源自泰諾語 batata。


lokál

源自拉丁語 locus。


zapad

繼承自原始斯拉夫語 *zapadъ，源自*zapadati。與卡舒比語 zôpôd、斯洛伐克語 západ、捷克語 západ同源。


Turek

圖雷克（城鎮名，位於波蘭）


арфаграфія

借自古希臘語 ὀρθογραφία (orthographía)。

arfahráfija (romanization)
арфагра́фіі
арфагра́фіі (nominative plural)
арфагра́фій (genitive plural)


арыфметыка

aryfmjétyka (romanization)
арыфме́тыкі
арыфме́тыкі (nominative plural)
арыфме́тык (genitive plural)


правапіс

源自пра́вы (právy, “正確的”) + піса́ць (pisácʹ, “寫”)。

právapis (romanization)
пра́вапісу
пра́вапісы (nominative plural)
пра́вапісаў (genitive plural)

Be-правапіс.ogg

класы́чны пра́вапіс

клясы́чны пра́вапіс (傳統正寫法)


зміна

zmína (romanization)
змі́ни
змі́ни (nominative plural)
змін (genitive plural)


знижка

znýžka (romanization)
зни́жки
зни́жки (nominative plural)
зни́жок (genitive plural)


кампанія

kampánija (romanization)
кампа́нії
кампа́нії (nominative plural)
кампа́ній (genitive plural)


кальцій

kálʹcij (romanization)
ка́льцію
ка́льцієвий (uncountable)


каса

借自意大利語 cassa。与俄語 ка́сса (kássa)同源。

kása (romanization)
ка́си
ка́си (nominative plural)
кас (genitive plural)
ка́совий


кабінет

kabinét (romanization)
кабіне́ту
кабіне́ти (nominative plural)
кабіне́тів (genitive plural)

Uk-кабінет.ogg


зрада

来自波蘭語 zdrada。

zráda (romanization)
зра́ди
зра́ди (nominative plural)
зрад (genitive plural)


зручність

zrúčnistʹ (romanization)
зру́чності
зру́чности
зру́чності (nominative plural)
зру́чностей (genitive plural)

Uk-зручність.ogg


кинджал

kyndžál (romanization)
кинджа́ла
кинджа́ли (nominative plural)
кинджа́лів (genitive plural)


кавоварка

kavovárka (romanization)
кавова́рки
кавова́рки (nominative plural)
кавова́рок (genitive plural)

Uk-кавоварка.ogg


клітина

klitýna (romanization)
кліти́ни
кліти́ни (nominative plural)
кліти́н (genitive plural)

Uk-клітина.ogg


значення

znáčennja (romanization)
зна́чення
зна́чення (nominative plural)
зна́чень (genitive plural)
значеннє́вий

Uk-значення.ogg


клас

klas (romanization)
кла́су
кла́си (nominative plural)
кла́сів (genitive plural)


зустріч

zústrič (romanization)
зу́стрічі
зу́стрічі (nominative plural)
зу́стрічей (genitive plural)

Uk-зустріч.ogg


зубна щітка

zubná ščítka (romanization)
зубно́ї щі́тки
зубні́ щітки́ (nominative plural)
зубни́х щіто́к (genitive plural)


клавіатура

klaviatúra (romanization)
клавіату́ри
клавіату́ри (nominative plural)
клавіату́р (genitive plural)


книгарня

knyhárnja (romanization)
книга́рні
книга́рні (nominative plural)
книга́рень (genitive plural)

Uk-книгарня.ogg


клуатр

kluátr (romanization)
клуа́тру
клуа́три (nominative plural)
клуа́трів (genitive plural)


кислотність

kyslótnistʹ (romanization)
кисло́тності
кисло́тности


колектив

kolektýv (romanization)
колекти́ву
колекти́ви (nominative plural)
колекти́вів (genitive plural)

Uk-колектив.ogg


козирок

kozyrók (romanization)
козирка́
козирки́ (nominative plural)
козиркі́в (genitive plural)


кар'єра

karʺjéra (romanization)
кар'є́ри
кар'є́ри (nominative plural)
кар'є́р (genitive plural)


ковадло

借自波蘭語 kowadło。

kovádlo (romanization)
кова́дла
кова́дла (nominative plural)
кова́дл (genitive plural)

Uk-ковадло.ogg


комора

komóra (romanization)
комо́ри
комо́ри (nominative plural)
комо́р (genitive plural)


змова

змо́витися (zmóvytysja) 的動詞派生詞。对比波蘭語 zmowa。

zmóva (romanization)
змо́ви
змо́ви (nominative plural)
змов (genitive plural)


когнітивна психологія

kohnitývna psyxolóhija (romanization)
когніти́вної психоло́гії

zh-когнітивна_психологія-uk-noun-cYZ6qDfn


крапля

kráplja (romanization)
кра́плі
кра́плі (nominative plural)
кра́пель (genitive plural)


кліматологія

klimatolóhija (romanization)
кліматоло́гії
кліматологі́чний (uncountable)


криголам

kryholám (romanization)
кригола́ма
кригола́ми (nominative plural)
кригола́мів (genitive plural)


зовнішня політика

zóvnišnja polítyka (romanization)
зо́внішньої полі́тики
зо́внішні полі́тики (nominative plural)
зо́внішніх полі́тик (genitive plural)
зовнішньополіти́чний


кремній

krémnij (romanization)
кре́мнію
кре́мнієвий (uncountable)


комунікація

komunikácija (romanization)
комуніка́ції
комуніка́ції (nominative plural)
комуніка́цій (genitive plural)
комунікаці́йний


книжкова шафа

knyžkóva šáfa (romanization)
книжко́вої ша́фи
книжко́ві ша́фи (nominative plural)
книжко́вих ша́ф (genitive plural)


кошик

kóšyk (romanization)
ко́шика
ко́шики (nominative plural)
ко́шиків (genitive plural)


коктейль Молотова

koktéjlʹ Mólotova (romanization)
кокте́йлю Мо́лотова
кокте́йлі Мо́лотова (nominative plural)
кокте́йлів Мо́лотова (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-коктейль Молотова.wav


класифікація

klasyfikácija (romanization)
класифіка́ції
класифіка́ції (nominative plural)
класифіка́цій (genitive plural)
класифікаці́йний


крилатка

krylátka (romanization)
крила́тки
крила́тки (nominative plural)
крила́ток (genitive plural)


контамінація

kontaminácija (romanization)
контаміна́ції
контаміна́ції (nominative plural)
контаміна́цій (genitive plural)

Uk-контамінація.ogg


клімат

klímat (romanization)
клі́мату
клімати́чний (uncountable)


комп'ютерний вірус

kompʺjúternyj vírus (romanization)
комп'ю́терного ві́русу
комп'ю́терні ві́руси (nominative plural)
комп'ю́терних ві́русів (genitive plural)

:Template:計算機病毒，電腦病毒


зубна паста

zubná pásta (romanization)
зубно́ї па́сти
зубні́ па́сти (nominative plural)
зубни́х па́ст (genitive plural)


куля

kúlja (romanization)
ку́лі
ку́лі (nominative plural)
куль (genitive plural)


каструля

借自俄語 кастрю́ля (kastrjúlja)，来自德語 Kastrol，Kasserolle的变体，来自法語 casserole。

kastrúlja (romanization)
кастру́лі
кастру́лі (nominative plural)
кастру́ль (genitive plural)
кастру́льний

Uk-каструля.ogg


коронавірус

koronavírus (romanization)
коронаві́русу
коронаві́руси (nominative plural)
коронаві́русів (genitive plural)
коронаві́русний


купа

kúpa (romanization)
ку́пи
ку́пи (nominative plural)
куп (genitive plural)


корито

来自原始斯拉夫語 *koryto。

korýto (romanization)
кори́та
кори́та (nominative plural)
кори́т (genitive plural)


каяття

kajattjá (romanization)
каяття́
каяття́ (nominative plural)
каятті́в (genitive plural)


крок

krok (romanization)
кро́ку
кро́ки (nominative plural)
кро́ків (genitive plural)


кільце

kilʹcé (romanization)
кільця́
кі́льця (nominative plural)
кі́лець (genitive plural)


коробка передач

koróbka peredáč (romanization)
коро́бки переда́ч
коро́бки переда́ч (nominative plural)
коробки́ переда́ч (nominative plural)
коро́бок переда́ч (genitive plural)
коробо́к переда́ч (genitive plural)


калюжа

来自原始斯拉夫語 *kaljuža或*kaluža。与波蘭語 kałuża同源。

kaljúža (romanization)
калю́жі
калю́жі (nominative plural)
калю́ж (genitive plural)
калю́жка (diminutive)


кремінь

继承自原始斯拉夫語 *kremy。

kréminʹ (romanization)
кре́меня
кре́мені (nominative plural)
кре́менів (genitive plural)

Uk-кремінь.ogg


зір

zir (romanization)
зо́ру
зорови́й (uncountable)


колгосп

kolhósp (romanization)
колго́спа
колго́спи (nominative plural)
колго́спів (genitive plural)
колго́спний
колго́спик (diminutive)


клітка

来自古東斯拉夫語 клѣтъка (klětŭka)，来自原始斯拉夫語 *klětъka。

klítka (romanization)
клі́тки
клітки́ (nominative plural)
кліто́к (genitive plural)


лихоманка

lyxománka (romanization)
лихома́нки
лихома́нки (nominative plural)
лихома́нок (genitive plural)

Uk-лихоманка.ogg


легеня

lehénja (romanization)
леге́ні
леге́ні (nominative plural)
леге́нь (genitive plural)
леге́нів (genitive plural)
легене́вий


листівка

lystívka (romanization)
листі́вки
листі́вки (nominative plural)
листі́вок (genitive plural)

Uk-листівка.ogg


крихта

krýxta (romanization)
кри́хти
кри́хти (nominative plural)
крихти́ (nominative plural)
крихт (genitive plural)
кри́хіт (genitive plural)
крихі́т (genitive plural)
кри́хот (genitive plural)
крихо́т (genitive plural)


кібуц

kibúc (romanization)
кібу́цу
кібу́ци (nominative plural)
кібу́ців (genitive plural)
кібу́цний


лей

借自羅馬尼亞語 leu。

lej (romanization)
ле́я
ле́ї (nominative plural)
ле́їв (genitive plural)

列伊（摩爾多瓦和羅馬尼亞的貨幣）


людство

Uk-людство.ogg


коник

kónyk (romanization)
ко́ника
ко́ники (nominative plural)
ко́ників (genitive plural)


зупинка

zupýnka (romanization)
зупи́нки
зупи́нки (nominative plural)
зупи́нок (genitive plural)

Uk-зупинка.ogg


конвенція

konvéncija (romanization)
конве́нції
конве́нції (nominative plural)
конве́нцій (genitive plural)
конвенці́йний

Uk-конвенція.ogg


меншість

ménšistʹ (romanization)
ме́ншості
ме́ншости
ме́ншості (nominative plural)
ме́ншостей (genitive plural)

Uk-меншість.ogg


матерія

matérija (romanization)
мате́рії
мате́рії (nominative plural)
мате́рій (genitive plural)

Uk-матерія.ogg


любов з першого погляду

ljubóv z péršoho póhljadu (romanization)
любо́ві з пе́ршого по́гляду
любо́ви з пе́ршого по́гляду

коха́ння з пе́ршого по́гляду

一見鍾情，一見傾心，一見生情

一見鍾情，一見傾心，一見生情

zh-любов_з_першого_погляду-uk-noun-J4x~R0c6


луска

来自原始斯拉夫語 *luska。

luská (romanization)
луски́
лу́ски (nominative plural)
луск (genitive plural)


медовий місяць

medóvyj mísjacʹ (romanization)
медо́вого мі́сяця
медо́ві місяці́ (nominative plural)
медо́вих місяці́в (genitive plural)


асіна

asína (romanization)
асі́ны
асі́ны (nominative plural)
асі́н (genitive plural)


машинний переклад

mašýnnyj peréklad (romanization)
маши́нного пере́кладу
маши́нні пере́клади (nominative plural)
маши́нних пере́кладів (genitive plural)

機器翻譯，機械翻譯，計算機翻譯，機譯


кіготь

来自原始斯拉夫語 *kogъtь。

kíhotʹ (romanization)
кі́гтя
кі́гті (nominative plural)
кі́гтів (genitive plural)


кропива

Uk-кропива.ogg


лікоть

来自原始斯拉夫語 *olkъtь。

líkotʹ (romanization)
лі́ктя
лі́кті (nominative plural)
лі́ктів (genitive plural)

肘，肘部，胳膊肘兒，胳膊肘子


клептократія

kleptokrátija (romanization)
клептокра́тії
клептократи́чний (uncountable)


мармур

mármur (romanization)
ма́рмуру
ма́рмури (nominative plural)
ма́рмурів (genitive plural)
мармуро́вий
ма́рмурний


лобода

lobodá (romanization)
лободи́
лободо́вий (uncountable)
лободя́ний (uncountable)
лобі́дка (diminutive)


аблактация

ablaktácija (romanization)
аблакта́ции
аблакта́ции (nominative plural)
аблакта́ций (genitive plural)


магніт

mahnít (romanization)
магні́ту
магні́ти (nominative plural)
магні́тів (genitive plural)


лижа

繼承自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。与俄語 лы́жа (lýža)同源。

lýža (romanization)
ли́жі
ли́жі (nominative plural)
лиж (genitive plural)
ли́жний


крейда

kréjda (romanization)
кре́йди
крейдяни́й (uncountable)


масаж

masáž (romanization)
маса́жу
маса́жі (nominative plural)
маса́жів (genitive plural)
маса́жний


копійка

来自俄語 копе́йка (kopéjka)。

kopíjka (romanization)
копі́йки
копі́йки (nominative plural)
копі́йок (genitive plural)
копі́йковий
копійча́ний
копі́єчка (diminutive)

Uk-копійка.ogg

戈比（烏克蘭貨幣單位，100戈比等于1荷林夫納）


колонія

kolónija (romanization)
коло́нії
коло́нії (nominative plural)
коло́ній (genitive plural)
колоніа́льний

Uk-колонія.ogg


кровопролиття

krovoprolýttja (romanization)
krovoprolyttjá (romanization)
кровопроли́ття
кровопролиття́
кровопроли́ття (nominative plural)
кровопролиття́ (nominative plural)
кровопроли́ть (genitive plural)


капіталізм

來自капіта́л (kapitál) + -ізм (-izm)。對照俄語 капитали́зм (kapitalízm)。


механізм

mexanízm (romanization)
механі́зму
механі́зми (nominative plural)
механі́змів (genitive plural)

Uk-механізм.ogg


мовлення

Uk-мовлення.ogg


мис

mys (romanization)
ми́су
ми́си (nominative plural)
ми́сів (genitive plural)


млин

mlyn (romanization)
млина́
млини́ (nominative plural)
млині́в (genitive plural)


монархія

monárxija (romanization)
мона́рхії
мона́рхії (nominative plural)
мона́рхій (genitive plural)


мурашник

murášnyk (romanization)
мура́шника
мура́шники (nominative plural)
мура́шників (genitive plural)


мікрофон

mikrofón (romanization)
мікрофо́на
мікрофо́ни (nominative plural)
мікрофо́нів (genitive plural)


мільярд

milʹjárd (romanization)
мілья́рда
мілья́рди (nominative plural)
мілья́рдів (genitive plural)


можливість

možlývistʹ (romanization)
можли́вості
можли́вости
можли́вості (nominative plural)
можли́востей (genitive plural)

Uk-можливість.ogg


металобрухт

мета́л (metál, “金属”) + -о- (-o-) + брухт (bruxt, “廢料”)


мішок

mišók (romanization)
мішка́
мішки́ (nominative plural)
мішкі́в (genitive plural)


мітохондрія

mitoxóndrija (romanization)
мітохо́ндрії
мітохо́ндрії (nominative plural)
мітохо́ндрій (genitive plural)


монастир

monastýr (romanization)
монастиря́
монастирі́ (nominative plural)
монастирі́в (genitive plural)
монасти́рський

Uk-монастир.ogg


містечко

mistéčko (romanization)
місте́чка
місте́чка (nominative plural)
місте́чок (genitive plural)

Uk-містечко.ogg


місія

mísija (romanization)
мі́сії
мі́сії (nominative plural)
мі́сій (genitive plural)


наближення

nablýžennja (romanization)
набли́ження
набли́ження (nominative plural)
набли́жень (genitive plural)


напій

napíj (romanization)
напо́я
напо́ї (nominative plural)
напо́їв (genitive plural)


міфологія

mifolóhija (romanization)
міфоло́гії
міфологі́чний (uncountable)


мотивація

motyvácija (romanization)
мотива́ції
мотива́ції (nominative plural)
мотива́цій (genitive plural)
мотиваці́йний

Uk-мотивація.ogg


мобільний телефон

mobílʹnyj telefón (romanization)
мобі́льного телефо́ну
мобі́льні телефо́ни (nominative plural)
мобі́льних телефо́нів (genitive plural)

手機，手提電話，移動電話，行動電話


міліметр

milimétr (romanization)
міліме́тра
міліме́три (nominative plural)
міліме́трів (genitive plural)


мітинг

mítynh (romanization)
мі́тингу
мі́тинги (nominative plural)
мі́тингів (genitive plural)
мітинго́вий


мідь

来自原始斯拉夫語 *mědь。


міх

来自原始斯拉夫語 *měxъ。

mix (romanization)
мі́ха
мі́хи (nominative plural)
мі́хів (genitive plural)


музичний інструмент

muzýčnyj instrumént (romanization)
музи́чного інструме́нта
музи́чні інструме́нти (nominative plural)
музи́чних інструме́нтів (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-музичний інструмент.wav


наказовий спосіб

nakazóvyj spósib (romanization)
наказо́вого спо́собу
наказо́ві спо́соби (nominative plural)
наказо́вих спо́собів (genitive plural)


неповага

Uk-неповага.ogg


надлишок

nadlýšok (romanization)
надли́шку
надли́шки (nominative plural)
надли́шків (genitive plural)
надли́шковий


наукова фантастика

naukóva fantástyka (romanization)
науко́вої фанта́стики
науко́во-фантасти́чний (uncountable)


навчальний рік

navčálʹnyj rík (romanization)
навча́льного ро́ку
навча́льні ро́ки (nominative plural)
навча́льні роки́ (nominative plural)
навча́льних ро́ків (genitive plural)
навча́льних рокі́в (genitive plural)


міра

来自原始斯拉夫語 *měra。

míra (romanization)
мі́ри
мі́ри (nominative plural)
мір (genitive plural)


нерівність

nerívnistʹ (romanization)
нері́вності
нері́вности

Uk-нерівність.ogg


нерухомість

neruxómistʹ (romanization)
нерухо́мості
нерухо́мости

Uk-нерухомість.ogg


недолік

来自не- (ne-) + долічи́ти (doličýty) 的動詞派生詞。

nedólik (romanization)
недо́ліку
недо́ліки (nominative plural)
недо́ліків (genitive plural)

Uk-недолік.ogg


національність

nacionálʹnistʹ (romanization)
націона́льності
націона́льности
націона́льності (nominative plural)
націона́льностей (genitive plural)

Uk-національність.ogg


наркоманія

narkománija (romanization)
наркома́нії
наркома́нії (nominative plural)
наркома́ній (genitive plural)


нервова система

nervóva systéma (romanization)
нерво́вої систе́ми
нерво́ві систе́ми (nominative plural)
нерво́вих систе́м (genitive plural)


новосілля

novosíllja (romanization)
новосі́лля
новосі́лля (nominative plural)
новосі́ль (genitive plural)

Uk-новосілля.ogg


нормальність

normálʹnistʹ (romanization)
норма́льності
норма́льности


обличчя

oblýččja (romanization)
обли́ччя
обли́ччя (nominative plural)
обли́ч (genitive plural)

Uk-обличчя.ogg


об'єм

obʺjém (romanization)
об'є́ма
об'є́ми (nominative plural)
об'є́мів (genitive plural)
об'є́мний


об'єднання

obʺjednánnja (romanization)
об'єдна́ння
об'єдна́ння (nominative plural)
об'єдна́нь (genitive plural)

Uk-об'єднання.ogg

音頻 (об'є́днання)


обмін речовин

óbmin rečovýn (romanization)
о́бміну речови́н


об'єкт

obʺjékt (romanization)
об'є́кта
об'є́кти (nominative plural)
об'є́ктів (genitive plural)


овоч

óvoč (romanization)
о́вочу
о́вочі (nominative plural)
о́вочів (genitive plural)
овоче́вий


настрій

nástrij (romanization)
на́строю
на́строї (nominative plural)
на́строїв (genitive plural)
настроє́вий

Uk-настрій.ogg


митниця

mýtnycja (romanization)
ми́тниці
ми́тниці (nominative plural)
ми́тниць (genitive plural)

Uk-митниця.ogg


оцінка

ocínka (romanization)
оці́нки
оці́нки (nominative plural)
оці́нок (genitive plural)


опозиція

opozýcija (romanization)
опози́ції
опози́ції (nominative plural)
опози́цій (genitive plural)
опозиці́йний

Uk-опозиція.ogg


мікроскоп

源自法語 microscope，來自古希臘語 μικρός (mikrós, “小”) + σκοπέω (skopéō, “我看見”)。

mikroskóp (romanization)
мікроско́па
мікроско́пи (nominative plural)
мікроско́пів (genitive plural)


орбіта

orbíta (romanization)
орбі́ти
орбі́ти (nominative plural)
орбі́т (genitive plural)
орбі́тний
орбіта́льний


організм

orhanízm (romanization)
органі́зму
органі́зми (nominative plural)
органі́змів (genitive plural)

Uk-організм.ogg


особистість

osobýstistʹ (romanization)
особи́стості
особи́стости
особи́стості (nominative plural)
особи́стостей (genitive plural)

Uk-особистість.ogg


оксамит

oksamýt (romanization)
оксами́ту
оксами́ти (nominative plural)
оксами́тів (genitive plural)
оксами́товий
оксами́тний

Uk-оксамит.ogg


мобілізація

mobilizácija (romanization)
мобіліза́ції
мобіліза́ції (nominative plural)
мобіліза́цій (genitive plural)


орнітологія

ornitolóhija (romanization)
орнітоло́гії
орнітологі́чний (uncountable)


окупація

okupácija (romanization)
окупа́ції
окупа́ції (nominative plural)
окупа́цій (genitive plural)
окупаці́йний

Uk-окупація.ogg


огляд

огляда́ти (ohljadáty) 的動詞派生詞。

óhljad (romanization)
о́гляду
о́гляди (nominative plural)
о́глядів (genitive plural)
оглядо́вий


ніготь

来自原始斯拉夫語 *nogъtь。

níhotʹ (romanization)
ні́гтя
ні́гті (nominative plural)
ні́гтів (genitive plural)

指甲，手指甲；趾甲，脚趾甲


обмеження

来自обме́ж(ити) 完 (obméž(yty)) + -ення (-ennja)。

obméžennja (romanization)
обме́ження
обме́ження (nominative plural)
обме́жень (genitive plural)

Uk-обмеження.ogg


обсерваторія

observatórija (romanization)
обсервато́рії
обсервато́рії (nominative plural)
обсервато́рій (genitive plural)


онкологія

onkolóhija (romanization)
онколо́гії
онкологі́чний (uncountable)

онко́лог m

onkóloh, “腫瘤學家”


олімпіада

olimpiáda (romanization)
олімпіа́ди
олімпіа́ди (nominative plural)
олімпіа́д (genitive plural)
олімпі́йський


девственная плева

dévstvennaja plevá (romanization)
де́вственной плевы́
де́вственные плевы́ (nominative plural)
де́вственных пле́в (genitive plural)


олігархія

olihárxija (romanization)
оліга́рхії
оліга́рхії (nominative plural)
оліга́рхій (genitive plural)
олігархі́чний


одиниця

来自оди́н (odýn) + -иця (-ycja)。对比俄語 едини́ца (jediníca)。

odynýcja (romanization)
одини́ці
одини́ці (nominative plural)
одини́ць (genitive plural)

Uk-одиниця.ogg


обід

来自原始斯拉夫語 *obědъ。

obíd (romanization)
обі́ду
обі́ди (nominative plural)
обі́дів (genitive plural)
обі́дній


обід

来自原始斯拉夫語 *obvodъ。对比俄語 о́бод (óbod)。

óbid (romanization)
о́бода
о́боди (nominative plural)
о́бодів (genitive plural)