stok

stoczyć 的動詞派生詞。

skłon

坡（均勻向上或向下傾斜的地面）

zbocze

坡（均勻向上或向下傾斜的地面）

坡（均勻向上或向下傾斜的地面）


gravis

obrácená čárka

重音符，抑音符（變音符號「`」）

重音符，抑音符（變音符號「`」）


afrikaans

阿非利堪斯語/南非荷蘭語/南非語


граматика

借自拉丁語 grammatica。对比俄語 грамма́тика (grammátika)、白俄羅斯語 грама́тыка (hramátyka)、波蘭語 gramatyka。

hramátyka (romanization)
грама́тики
грама́тики (nominative plural)
грама́тик (genitive plural)
грамати́чний

Uk-граматика.ogg


декларация

deklarácija (romanization)
деклара́ции
деклара́ции (nominative plural)
деклара́ций (genitive plural)
декларацио́нный

Ru-декларация.ogg


polski

Mówisz po polsku?

你講波蘭語嗎？（非正式）

Czy mówi pan po polsku?

您講波蘭語嗎？（正式，對男性）

Czy mówi pani po polsku?

您講波蘭語嗎？（正式，對女性）

Nie mówię po polsku.

Jutro mam klasówkę z polskiego.

明天我有一場波蘭語課的考試。


red

來自原始斯拉夫語 *rędъ。


бабочка

ба́бка (bábka, “祖母；老太太”) + -ка (-ka)，原為指小詞，來自死者靈魂會變成蝴蝶的民間傳說。

bábočka (romanization)
ба́бочки
ба́бочки (nominative plural)
ба́бочек (genitive plural)

Ru-бабочка.ogg

俄語並不區分蝴蝶和蛾。夜晚集群出動的螟蛾稱作мотылёк (motyljók)，啃食布料衣物的叫做моль (molʹ)，但一般都統稱ба́бочки (bábočki)。

ночна́я ба́бочка


грамматика

grammátika (romanization)
грамма́тики
грамма́тики (nominative plural)
грамма́тик (genitive plural)

Ru-грамматика.ogg


salut

源自拉丁語 salūtō。


Kazakhstan

哈薩克斯坦（國名，位於中亞）


Egypt

埃及（國家名，位於非洲）


Singapur

新加坡（島及城邦名，位於東南亞）


Singapur

借自英語 Singapore，源自馬來語 Singapura，源自梵語 सिंहपुर (siṃhá-pura)，源自 सिंह (siṃha, “獅”) + पुर (pura, “城市”)。

新加坡（島及城邦名，位於東南亞）


Singapur

Singapuru (genitive singular)
dub (declension pattern)

新加坡（島及城邦名，位於東南亞）


разговор

разговори́ть (razgovorítʹ) 的動詞派生詞。

razgovór (romanization)
разгово́ра
разгово́ры (nominative plural)
разгово́ров (genitive plural)
разгово́рчик (diminutive)

Ru-разговор.ogg


привет

繼承自古東斯拉夫語 привѣтъ (privětŭ, “問候；呼籲；口令，話語；意圖，意願”)，來自原始斯拉夫語 *privětъ。

privét (romanization)
приве́та
приве́ты (nominative plural)
приве́тов (genitive plural)


keyboard

非同化借詞，源自英語 keyboard。


война

繼承自古東斯拉夫語 воина (voina)，來自原始斯拉夫語 *vojьna (“戰爭”)，來自*vojьnъ，來自*vojь (“士兵”) + *-ьnъ。

vojná (romanization)
войны́
во́йны (nominative plural)
войн (genitive plural)
вое́нный
войну́шка (diminutive)

Нет войне́! (口號)


przymiotnik

源自 przymiot + -nik, a 仿譯自拉丁語 adiectīvum。


sierpień

源自 sierp (“鐮刀”) + -eń，指收穫。與捷克語 srpen (“八月”) 和塞爾維亞-克羅地亞語 srpanj (“七月”) 同源。


grudzień

繼承自原始斯拉夫語 *grudьnъ，源自 *gruda + *-ьnъ。


przykład

przykładać 的動詞派生詞。


kwiecień

繼承自原始斯拉夫語 *květьnь，繼承自原始斯拉夫語 *květъ，源自原始印歐語 *ḱwoyt-o- (“白，光”)，源自 *ḱweyt- (“亮”)，與英語 white 同源。


ogień

繼承自原始斯拉夫語 *ogňь。

ogienek (diminutive)
ogieniek (diminutive)


парк

park (romanization)
па́рку
па́ркі (nominative plural)
па́ркаў (genitive plural)


парк

park (romanization)
па́рка
па́рки (nominative plural)
па́рков (genitive plural)
па́рковый

Э́тот па́рк знамени́т свои́ми ста́туями.

這個公園以其雕像而聞名。


парк

park (romanization)
па́рку
па́рки (nominative plural)
па́рків (genitive plural)


czajnik

借自俄語 ча́йник (čájnik)。


piątek

繼承自原始斯拉夫語 *pętъkъ。字面分析等同於 piąty + -ek。


ananas

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


ananas

來自葡萄牙語 ananás，來自古圖皮語 nanas。


ananas

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


firmament

古典借詞，源自拉丁語 firmāmentum。


poniedziałek

繼承自原始斯拉夫語 *ponedělъkъ。字面分析等同於 po- (“在…後”) + niedziela (“星期日”) + -ek。


pokój

繼承自古波蘭語 pokój，來自原始斯拉夫語 *pokojь。

pokoik (diminutive)
pokojowy
p. (abbreviation)
pok. (abbreviation)


pałac

借自捷克語 palác，源自意大利語 palazzo，源自拉丁語 palātium。


niemiecki

繼承自原始斯拉夫語 *němьčьskъ，繼承自原始斯拉夫語 *němьcь。字面分析等同於 Niemiec + -ski。

Mówisz po niemiecku?

Mówi pan po niemiecku?

您講德語嗎？（正式，對男性）

Mówi pani po niemiecku?

您講德語嗎？（正式，對女性）


deszcz

繼承自古波蘭語 deżdż，來自原始斯拉夫語 *dъždžь。


układ

繼承自古波蘭語 układ。


miesiąc

繼承自古波蘭語 miesiąc，繼承自原始斯拉夫語 *měsęcь，源自原始印歐語 *mḗh₁n̥s。

Świec nie zapalajcie,


palec

繼承自古捷克語 palec，繼承自原始斯拉夫語 *pàlьcь。

palcový
paleček (diminutive)
palček (diminutive)


palec

繼承自原始斯拉夫語 *pàlьcь。


palec

繼承自原始斯拉夫語 *pàlьcь。


wrzesień

源自 wrzos (“帚石楠”) + -eń。對照白俄羅斯語 ве́расень (vjérasjenʹ) 和烏克蘭語 ве́ресень (véresenʹ)。


widok

繼承自原始斯拉夫語 *vidokъ。


czwartek

繼承自原始斯拉夫語 *četvьrtъkъ。字面分析等同於 czwarty (“第四”) + -ek。


czynsz

借自中古高地德語 zins。


samochód

仿譯自法語 automobile，源自samo- (“自己”) + chód (“走動，移動”)。

samochodowiec, samochodziarz, samochodzina, samochodówka


Burundi

蒲隆地（國家名，位於東非；法定名稱： 蒲隆地共和國；首都： 基特加）


włoski

繼承自原始斯拉夫語 *volšьskъ。


wtorek

繼承自古波蘭語 wtorek，繼承自原始斯拉夫語 *vъtorъkъ。字面分析等同於 wtóry (“第二”) + -ek。


книга

繼承自原始斯拉夫語 *kъňiga。

kníga (romanization)
кни́ги
кни́ги (nominative plural)
книг (genitive plural)
кни́жный
кни́жка (diminutive)
кни́жечка (diminutive)
кни́жица (diminutive)
книжо́нка

Кни́ги представля́ют собо́й не́что це́нное, хотя́ и продаю́тся по весьма́ дешёвым це́нам, так что когда́ мне сказа́ли: «де́ньги Вы мо́жете оставля́ть неза́пертыми, но кни́ги свои́ держи́те, пожа́луйста, под замко́м», то я отнёсся к э́тому не про́сто как к шу́тке.

雖然書本賣得很便宜，但卻是珍貴的東西。當有人告訴我錢可以放在外面，但書本要鎖起來保管時，我沒把這句話當玩笑。

1937, 利翁·福伊希特万格, 莫斯科1937年：為我的朋友描述我的旅行 2. 墨守成規與個人主義，頁號 42:

Он преподнёс ей кни́гу.


книга

來自原始斯拉夫語 *kъňiga。

knýha (romanization)
кни́ги
кни́ги (nominative plural)
книг (genitive plural)
кни́жний
кни́жечка (diminutive)


mydło

借自上索布語 mydło，源自原始斯拉夫語 *mydlo，出現在繼承詞（參見 mydło）被來自德語 Seife 的 zejpa 取代之後。等價於 myś (“洗”) + -dło。


listopad

繼承自原始斯拉夫語 *listopadъ。等價於 list (“葉子”) + -o- + pad (“落”)。


listopad

繼承自原始斯拉夫語 *listopadъ。字面分析等同於 list + -o- + padać。


język

繼承自古波蘭語 język，源自原始斯拉夫語 *ęzykъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *inźūˀ，源自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s；和英語 tongue、language 同源。

języczek (diminutive)
jęzor
językowy
j. (abbreviation)
jęz. (abbreviation)

術語，行話，專業領域的用語


ząb

繼承自古波蘭語 ząb，來自原始斯拉夫語 *zǫbъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *źámbas，來自原始印歐語 *ǵómbʰos。
與梵語 जम्भ (jámbha, “牙齒，獠牙”)和英語 comb同源。


виза

víza (romanization)
ви́зы
ви́зы (nominative plural)
виз (genitive plural)
ви́зовый


улица

繼承自古東斯拉夫語 улица (ulica)，來自原始斯拉夫語 *ulica。

úlica (romanization)
у́лицы
у́лицы (nominative plural)
у́лиц (genitive plural)
у́личный
у́лочка (diminutive)

на у́лице


nos

源自古捷克語 nos，源自原始斯拉夫語 *nosъ，源自原始印歐語 *néh₂s。


nos

源自原始斯拉夫語 *nosъ。與波蘭語 nos、捷克語 nos等同源。


nos

源自原始斯拉夫語 *nosъ，源自原始印歐語 *néh₂s。


nos

源自原始斯拉夫語 *nosъ，源自原始印歐語 *néh₂s。


czas

繼承自古波蘭語 czas，繼承自原始斯拉夫語 *časъ，源自原始印歐語 *kʷeh₁s-。對照古普魯士語 kīsman (“時間”) 與阿爾巴尼亞語 kohë (“時間”)。


jogurt

借自土耳其語 yoğurt。


jogurt

借自土耳其語 yoğurt。


jogurt

借自土耳其語 yoğurt。


съезд

sʺjezd (romanization)
съе́зда
съе́зды (nominative plural)
съе́здов (genitive plural)


статья

statʹjá (romanization)
статьи́
статьи́ (nominative plural)
стате́й (genitive plural)
стате́йка (diminutive)


комната

繼承自古東斯拉夫語 комната (komnata)，來自拉丁語 camīnāta，可能經由古高地德語 kemināta，由初始重音可以證明。與英語 chimney同源。

kómnata (romanization)
ко́мнаты
ко́мнаты (nominative plural)
ко́мнат (genitive plural)
ко́мнатный
ко́мнатка (diminutive)
комнату́шка (diminutive)
комнатёнка
комнати́шка

Ru-комната.ogg


семья

繼承自古東斯拉夫語 сѣмиꙗ (sěmija, “家庭，一家人；丈夫，妻子”)，來自原始斯拉夫語 *sěmьja。

semʹjá (romanization)
семьи́
се́мьи (nominative plural)
семе́й (genitive plural)
семе́йный
семе́йка (diminutive)


окно

繼承自原始斯拉夫語 *okъno。

oknó (romanization)
окна́
о́кна (nominative plural)
о́кон (genitive plural)
око́нный
око́нце (diminutive)
око́шечко (diminutive)
око́шко (diminutive)

смотре́ть в окно́


зима

繼承自古東斯拉夫語 зима (zima)，來自原始斯拉夫語 *zima，來自原始印歐語 *ǵʰéyōm。

zimá (romanization)
зимы́
зи́мы (nominative plural)
зим (genitive plural)
зи́мний


зима

來自原始斯拉夫語 *zima，來自原始印歐語 *ǵʰéyōm。

zymá (romanization)
зими́
зими́ (nominative plural)
зим (genitive plural)


зуб

繼承自古白俄羅斯語 зубъ (zub)，來自古東斯拉夫語 зꙋбъ (zubŭ)，來自原始斯拉夫語 *zǫbъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *źámbas，來自原始印歐語 *ǵómbʰos。
與教會斯拉夫語 зѫбъ (zǫbŭ)同源。

zub (romanization)
зу́ба
зу́бы (nominative plural)
зубо́ў (genitive plural)


зуб

繼承自古東斯拉夫語 зꙋбъ (zubŭ)/зоубъ (zubŭ)，來自原始斯拉夫語 *zǫbъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *źámbas，來自原始印歐語 *ǵómbʰos。
與教會斯拉夫語 зѫбъ (zǫbŭ)同源。

zub (romanization)
зу́ба
зу́бы (nominative plural)
зу́бья^* (nominative plural)
зубо́в (genitive plural)
зу́бьев^* (genitive plural)
зубно́й
зубо́к (diminutive)
зу́бчик (diminutive)

драть зу́бы


зуб

來自古烏克蘭語 зубъ (zub)，來自古東斯拉夫語 зꙋбъ (zubŭ)/зоубъ (zubŭ)，來自原始斯拉夫語 *zǫbъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *źámbas，來自原始印歐語 *ǵómbʰos。
與教會斯拉夫語 зѫбъ (zǫbŭ)同源。

zub (romanization)
зу́ба
зу́би (nominative plural)
зубі́в (genitive plural)


зуб

zub (romanization)
зу́ба
зу́би (nominative plural)
зу́б'я (nominative plural)
зубі́в (genitive plural)
зу́б'їв (genitive plural)


опыт

繼承自古東斯拉夫語 опытъ (opytŭ)，來自原始斯拉夫語 *opytъ，來自*opytati，來自*ob- + *pytati (“詢問，檢查”)。

ópyt (romanization)
о́пыта
о́пыты (nominative plural)
о́пытов (genitive plural)


ухо

繼承自原始斯拉夫語 *uxo，來自原始印歐語 *h₂ṓws。與古典亞美尼亞語 ունկն (unkn)、哥特語 𐌰𐌿𐍃𐍉 (ausō)、古希臘語 οὖς (oûs)、拉丁語 auris、波斯語 هوش (hūš, hōš, “智力”)同源。

úxo (romanization)
у́ха
у́ши (nominative plural)
уше́й (genitive plural)
ушно́й
у́шко (diminutive)
ушко́ (diminutive)

прикла́дывать/приложи́ть часы́ к у́ху

衣物上用於遮擋耳朵的部分


бумага

不明確。法斯麦尔假設存在一種更早的形式，古東斯拉夫語 *бубага (*bubaga)從中異化而成的бума́га (bumága)，或許是бума́жный (bumážnyj) 的逆構詞。相信其源頭來自於中古波斯語 pmbk' (“棉花”)，通過一些地中海地區指稱原棉和/或是布的詞彙（很有可能是意大利語 bambagia），因為15世紀和16世紀對這個詞根的首次證實大多是現在已經過時的意義，唯一殘存下來的現代常用詞彙為хлопчатобума́жный (xlopčatobumážnyj, “由棉花製成”)。紙張最早是在14世紀從意大利國家和拜佔庭帝國進口到俄羅斯的。

bumága (romanization)
бума́ги
бума́ги (nominative plural)
бума́г (genitive plural)
бума́жный
бума́жка (diminutive)


том

tom (romanization)
то́ма
тамы́ (nominative plural)
тамо́ў (genitive plural)


том

借自法語 tome，來自拉丁語 tomus，來自古希臘語 τόμος (tómos)。

tom (romanization)
то́ма
тома́ (nominative plural)
томо́в (genitive plural)
то́мик (diminutive)


том

tom (romanization)
то́му
томи́ (nominative plural)
томі́в (genitive plural)


дом

來自原始斯拉夫語 *dȍmъ (“房子；家”)。

dom (romanization)
до́ма
дамы́ (nominative plural)
дамо́ў (genitive plural)

Дзе ж мой дом, дзе мой люд?

這裡是我家，那些人是哪裡來的？

Гэты дом паганы!


дом

繼承自古東斯拉夫語 домъ (domŭ, “房子；家”)，來自原始斯拉夫語 *dȍmъ (“房子；家”)。
與包括拉丁語 domus → 英語 domestic、梵語 दम (dama)、दम् (dam)和英語 timber同源。

dom (romanization)
до́ма
дома́ (nominative plural)
до́мы^* (nominative plural)
домо́в (genitive plural)
дома́шний
домово́й
домо́вый
до́мик (diminutive)
доми́ще
доми́шко

主格-賓格複數до́мы (dómy)，現在已不再使用，在早期俄語（19世紀晚期）有時被限制在賓格和區別дома́ (domá)的主格複數。對照домовє (domove)的主格複數，和教會斯拉夫語домъ (domŭ)的賓格複數домꙑ (domy)。

обы́скивать дом за до́мом

кварти́рный дом

изда́тельский дом

сумасше́дший дом

дом о́тдыха

дом престаре́лых

Моско́вское шоссе́, дом 123, ко́рпус 2, кварти́ра 10

Moskóvskoje šossé, dom 123, kórpus 2, kvartíra 10

родно́й дом

Дом англича́нина — его́ кре́пость.

英國人的故鄉就是他的城堡。

дом Рома́новых

чума́ на о́ба ва́ши до́ма


яма

來自古東斯拉夫語 ꙗма (jama)，來自原始斯拉夫語 *jama。

jáma (romanization)
я́мы
я́мы (nominative plural)
ям (genitive plural)


яма

繼承自古東斯拉夫語 ꙗма (jama)，來自原始斯拉夫語 *jama。

jáma (romanization)
я́мы
я́мы (nominative plural)
ям (genitive plural)
я́мочный
я́мка (diminutive)
я́мочка (diminutive)


яма

源自梵語 यम (yama)。


яма

來自古東斯拉夫語 ꙗма (jama)，來自原始斯拉夫語 *jama。

jáma (romanization)
я́ми
я́ми (nominative plural)
ям (genitive plural)


geografia

借自西班牙語 geografía。


лаборатория

laboratórija (romanization)
лаборато́рии
лаборато́рии (nominative plural)
лаборато́рий (genitive plural)
лаборато́рный

Ru-лаборатория.ogg


день

繼承自古東斯拉夫語 дьнь (dĭnĭ)，來自原始斯拉夫語 *dьnь (“天”)。對照白俄羅斯語 дзень (dzjenʹ)、烏克蘭語 день (denʹ)、保加利亞語 ден (den)、梵語 दिन (dina)。

denʹ (romanization)
дня
дни (nominative plural)
дней (genitive plural)
дневно́й
денёк (diminutive)

су́тки f

sútki, “二十四小時，一天”

в де́нь

ве́сь де́нь

де́нь за днём

де́нь ото дня́

де́нь рожде́ния

днём

и́зо дня́ в де́нь

на дня́х

на э́тих дня́х

рабо́чий де́нь

в 3 часа́ дня́

в 7 часо́в дня́


день

來自古東斯拉夫語 дьнь (dĭnĭ)，來自原始斯拉夫語 *dьnь (“天”)。與白俄羅斯語 дзень (dzjenʹ)、俄語 день (denʹ)、保加利亞語 ден (den)、梵語 दिन (dina)同源。

denʹ (romanization)
дня
дні (nominative plural)
днів (genitive plural)


Пекин

в Пеки́не

в Пеки́н

из Пеки́на


фото

фотогра́фия (fotográfija)之縮寫。


тетрадь

借自古希臘語 τετράδιον (tetrádion, “四份羊皮紙”)，來自τετράς (tetrás)。

tetrádʹ (romanization)
тетра́ди
тетра́ди (nominative plural)
тетра́дей (genitive plural)
тетра́дка (diminutive)

Ru-тетрадь.ogg


площадка

пло́щадь (plóščadʹ) + -ка (-ka)。

ploščádka (romanization)
площа́дки
площа́дки (nominative plural)
площа́док (genitive plural)

Ru-площадка.ogg

на съёмочной площа́дке


юбка

與古法語 jupe、古意大利語 jupa相關，對照法語 jupe。

júbka (romanization)
ю́бки
ю́бки (nominative plural)
ю́бок (genitive plural)
ю́бочка (diminutive)

女人 (作為男人感興趣的對象)

Он волочи́тся за ка́ждой ю́бкой.


суп

sup (romanization)
су́па
супы́ (nominative plural)
супо́в (genitive plural)
супово́й
су́пчик (diminutive)
супе́ц (diminutive)


суп

sup (romanization)
су́пу
супи́ (nominative plural)
супі́в (genitive plural)
супови́й
су́пчик (diminutive)


дух

來自原始斯拉夫語 *duxъ。

Баявы́ дух.


дух

繼承自原始斯拉夫語 *duxъ。

dux (romanization)
ду́ха
ду́хи (nominative plural)
ду́хов (genitive plural)
духово́й

не в ду́хе

叛軍（尤指阿富汗；來自душман (dušman)）

新兵，反抗老兵欺侮的倔強的士兵


дух

來源原始斯拉夫語 *duxъ。


экзамен

ekzámjen (romanization)
экза́мену
экза́мены (nominative plural)
экза́менаў (genitive plural)


экзамен

ekzámen (romanization)
экза́мена
экза́мены (nominative plural)
экза́менов (genitive plural)

Ru-экзамен.ogg


здание

古東斯拉夫語 зьдати (zĭdati) + -ание (-anije)。

zdánije (romanization)
зда́ния
зда́ния (nominative plural)
зда́ний (genitive plural)


правда

繼承自古東斯拉夫語 правьда (pravĭda)，來自原始斯拉夫語 *pravьda，衍生自原始斯拉夫語 *pravъ（對照пра́вый (právyj)）加上一個不清楚的後綴。與烏克蘭語 пра́вда (právda, “真理”)、白俄羅斯語 пра́ўда (práŭda, “真理”)、教會斯拉夫語 правьда (pravĭda, “正義，真理”)、保加利亞語 пра́вда (právda, “正義，真理，牲畜資本”)、塞爾維亞-克羅地亞語 пра̑вда (“正義，真理，有爭議的事情”)、斯洛文尼亞語 prȃvda (“規定，法律，案件”)、捷克語 pravda (“真理”)、斯洛伐克語 pravda (“真理”)、波蘭語 prawda (“真理”)、上索布語 prawda (“真理”)、下索布語 pšawda (“真理”)同源。對照衍生的形容詞пра́ведный (právednyj)。

právda (romanization)
пра́вды
пра́вды (nominative plural)
правд (genitive plural)
правди́вый

В «Пра́вде» нет изве́стий, а в «Изве́стиях» нет пра́вды.

《真理報》裡沒有新聞，《消息報》裡沒有真相。 (熟悉雙關)

V “Právde” net izvéstij, a v “Izvéstijax” net právdy.

По пра́вде сказа́ть, я случа́йно за су́тки не при́нял лека́рства.

告訴你實話，我24小時沒吃藥了。

Po právde skazátʹ, ja slučájno za sútki ne prínjal lekárstva.

Пра́вда?

Ну пра́вда же?

по пра́вде говоря́

Твоя́ пра́вда.


правда

繼承自原始斯拉夫語 *pravьda。

právda (romanization)
пра́вди
пра́вди (nominative plural)
правд (genitive plural)


центр

centr (romanization)
це́нтра
це́нтры (nominative plural)
це́нтров (genitive plural)
центра́льный
центрово́й

通話表中字母 Ц / ц 的名稱


центр

centr (romanization)
це́нтра
це́нтри (nominative plural)
це́нтрів (genitive plural)


вата

váta (romanization)
ва́ты
ва́ты (nominative plural)
ват (genitive plural)
ва́тный
ва́тка (diminutive)

吸水棉，脫脂棉，填塞物，棉絮

на ва́те

пальто́ на ва́те


вата

váta (romanization)
ва́ти
ва́ти (nominative plural)
ват (genitive plural)

吸水棉花，脫脂棉，填塞物


площадь

繼承自古東斯拉夫語 площадь (ploščadĭ)，來自原始斯拉夫語 *ploščadь，來自*ploskъ (“平”) + *-ědь。

plóščadʹ (romanization)
пло́щади
пло́щади (nominative plural)
площаде́й (genitive plural)

Ru-площадь.ogg

Кра́сная пло́щадь


да

繼承自原始斯拉夫語 *da。

Я бы сказа́л — э́то большо́е «да».

我非常肯定。 (字面意思是「我想說這是一個大大的“是”。」)

同意，支持 (常用於標語、口號、呼籲中)

Нет дискримина́ции! Да плюрали́зму!

反對歧視！支持多元主義！


кабинет

kabinét (romanization)
кабине́та
кабине́ты (nominative plural)
кабине́тов (genitive plural)
кабине́тный
кабине́тик (diminutive)

Ru-кабинет.ogg


остров

繼承自古東斯拉夫語 островъ (ostrovŭ)，源自原始斯拉夫語 *ostrovъ，源自原始印歐語 *strow-。

óstrov (romanization)
о́строва
острова́ (nominative plural)
острово́в (genitive plural)
островно́й
острово́к (diminutive)


козёл

繼承自古東斯拉夫語 козьлъ (kozĭlŭ)，來自原始斯拉夫語 *kozьlъ (“公山羊”)，來自*koza (“母山羊”) + *-ьlъ。

kozjól (romanization)
козла́
козлы́ (nominative plural)
козло́в (genitive plural)
коза́ (feminine)
козли́ный
ко́злик (diminutive)

козёл отпуще́ния

Вот ведь козёл!

забива́ть козла́


факт

fakt (romanization)
фа́кта
фа́кты (nominative plural)
фа́ктаў (genitive plural)


факт

fakt (romanization)
фа́кта
фа́кты (nominative plural)
фа́ктов (genitive plural)
факти́ческий


факт

fakt (romanization)
фа́кту
фа́кти (nominative plural)
фа́ктів (genitive plural)


завтра

繼承自古東斯拉夫語 завътра (zavŭtra)，源自原始斯拉夫語 *za utra。等价于за (za) + у́тро (útro, “早上”)。


но

繼承自原始斯拉夫語 *nъ，來自原始印歐語 *nu。與英語 now、拉丁語 num (“現在”)、nunc (< *num + ce，“現在”)。

Есть ма́ленькое «но́»

Никаки́х «но́»!


но

借自日語 能 (のう, Nō)。


родина

來自原始斯拉夫語 *rodina。

ródina (romanization)
ро́дины
ро́дины (nominative plural)
ро́дин (genitive plural)

тоскова́ть по ро́дине


родина

來自原始斯拉夫語 *rodina。等同於рід (rid) + -ина (-yna)。

rodýna (romanization)
роди́ни
роди́ни (nominative plural)
роди́н (genitive plural)


неделя

繼承自古東斯拉夫語 недѣлꙗ (nedělja, “星期日”)，來自原始斯拉夫語 *neděľa (“星期日”)。可同步分析為не- (ne-, “無”) + де́л- (dél-, “工作”) + -я (-ja)。原用於星期日，休息日。

nedélja (romanization)
неде́ли
неде́ли (nominative plural)
неде́ль (genitive plural)
неде́льный
неде́лька (diminutive)

в неде́лю

на про́шлой неде́ле

на э́той неде́ле

на бу́дущей неде́ле


столица

繼承自原始斯拉夫語 *stolica。可相应作стол (stol) + -ица (-ica)分析。

stolíca (romanization)
столи́цы
столи́цы (nominative plural)
столи́ц (genitive plural)
столи́чный

Ru-столица.ogg


ручка

rúčka (romanization)
ру́чкі
ру́чкі (nominative plural)
ру́чак (genitive plural)


ручка

rúčka (romanization)
ру́чки
ру́чки (nominative plural)
ру́чек (genitive plural)
ручо́нка (diminutive)


цифра

借自拉丁語 cifra，源頭來自阿拉伯語 صِفْر (ṣifr, “零”)。шифр (šifr)的同源對似詞。

cífra (romanization)
ци́фры
ци́фры (nominative plural)
цифр (genitive plural)
цифрово́й
ци́ферка (diminutive)


цифра

來自拉丁語 cifra。шифр (šyfr)的同源對似詞。

cýfra (romanization)
ци́фри
ци́фри (nominative plural)
цифр (genitive plural)
цифрови́й


вино

繼承自原始斯拉夫語 *vino，派生自拉丁語 vīnum，派生自原始印歐語 *wóyh₁nom。

vinó (romanization)
вина́
ви́на (nominative plural)
вин (genitive plural)
ви́нный
винцо́ (diminutive)


вино

vynó (romanization)
вина́
ви́на (nominative plural)
вин (genitive plural)
ви́нний
винце́ (diminutive)

пі́ка

黑桃 （撲克牌花色，符號為 ♠）

黑桃 （撲克牌花色，符號為 ♠）


тут

經由突厥語族來自波斯語 توت (tut)。

tut (romanization)
ту́та
ту́ты (nominative plural)
ту́тов (genitive plural)
ту́товый


тут

經由突厥語族，來自波斯語 توت (tut)。

tut (romanization)
ту́та
ту́ти (nominative plural)
ту́тів (genitive plural)


письмо

繼承自原始斯拉夫語 *pisьmo。與教會斯拉夫語 писмѧ (pismę, “字母；書寫”)（писмене (pismene)的屬格）同源。

pisʹmó (romanization)
письма́
пи́сьма (nominative plural)
пи́сем (genitive plural)
пи́сьменный
письмецо́ (diminutive)


письмо

繼承自原始斯拉夫語 *pisьmo。


плен

借自教會斯拉夫語 плѣнъ (plěnŭ, “囚禁”)，來自原始斯拉夫語 *pelnъ。對照傳承自東斯拉夫語的同源詞поло́н (polón)。

plen (romanization)
пле́на
пле́ны (nominative plural)
пле́нов (genitive plural)

газета «Русское слово», 1916.04.04 :
на примо́рском фро́нте на́ми захва́чено в плен о́коло 100 аске́ров
na primórskom frónte námi zaxváčeno v plen ókolo 100 askérov
在海濱前線，我們俘虜了大約100名[土耳其]士兵


lament

借自拉丁語 lāmentum。


жаль

繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

žalʹ (romanization)
жа́лю
жалю́
жалі́ (nominative plural)
жалі́в (genitive plural)


пища

借自教會斯拉夫語 пища (pišta)，來自原始斯拉夫語 *piťa。

píšča (romanization)
пи́щи
пи́щи (nominative plural)
пищ (genitive plural)
пищево́й

пи́ща бого́в

пи́ща для размышле́ний


шёлк

繼承自古東斯拉夫語 шьлкъ (šĭlkŭ)，來自日耳曼語族。對照古諾爾斯語 silki。

šolk (romanization)
шёлка
шелка́ (nominative plural)
шелко́в (genitive plural)
шёлковый

Она́ всегда́ ходи́ла в шелка́х и кичи́лась э́тим

她老是穿著絲綢衣服出來炫耀。

Oná vsegdá xodíla v šelkáx i kičílasʹ étim

Шёлк её воло́с не́жно лёг мне на пле́чи.

她柔軟的頭髮輕輕地落在我的肩膀上。

Šólk jejó volós néžno ljóg mne na pléči.


завод

заводи́ть (zavodítʹ) 的動詞派生詞。

zavód (romanization)
заво́да
заво́ды (nominative plural)
заво́дов (genitive plural)
заводно́й
заводско́й
заво́дик (diminutive)

во́дочный заво́д

ко́нский заво́д

рыбово́дный заво́д

Для заво́да стари́нных часо́в пришло́сь вы́звать ма́стера.

我们得找专业修理工来给古钟上发条。

Dlja zavóda starínnyx časóv prišlósʹ výzvatʹ mástera.


завод

zavód (romanization)
заво́ду
заво́ди (nominative plural)
заво́дів (genitive plural)


лицо

繼承自原始斯拉夫語 *lice。

licó (romanization)
лица́
ли́ца (nominative plural)
лиц (genitive plural)
лицево́й
лично́й
ли́чико (diminutive)

в лицо́

в по́те лица́

靠自己的辛勤勞動 (字面意思是「用額頭上的汗珠」)

от лица́

лицо́м к

лицо́м к лицу́

лицо́м к лицу́ с

нет лица́

физи́ческое лицо́

юриди́ческое лицо́

пе́рвое лицо́

второ́е лицо́

тре́тье лицо́


лампа

lámpa (romanization)
ла́мпы
ла́мпы (nominative plural)
ламп (genitive plural)
ла́мповый
ла́мпочка (diminutive)

светодио́дная ла́мпа

люминесце́нтная ла́мпа

дугова́я ла́мпа

нео́новая ла́мпа

кероси́новая ла́мпа

пая́льная ла́мпа


рано

來自原始斯拉夫語 *ranъ。

ráno (romanization)
ра́на
ра́на (nominative plural)
ран (genitive plural)


рыба

繼承自原始斯拉夫語 *ryba，更進一步的詞源未知。

rýba (romanization)
ры́бы
ры́бы (nominative plural)
рыб (genitive plural)
ры́бный
ры́бий
ры́бка (diminutive)
рыбёшка (diminutive)

сушёная ры́ба


часть

繼承自古東斯拉夫語 чѧсть (čęstĭ)，來自原始斯拉夫語 *čęstь。

častʹ (romanization)
ча́сти
ча́сти (nominative plural)
часте́й (genitive plural)

часть пу́блики

бо́льшей ча́стью

по бо́льшей ча́сти

раздели́ть (что) на три ча́сти

по частя́м

(書籍的) 冊，篇，卷，部

пе́рвая часть

после́дняя часть

рома́н (кни́га, уче́бник) в двух частя́х

两卷集的长篇小说（书、课本）

санита́рная часть

уче́бная часть


луна

繼承自古東斯拉夫語 луна (luna, “月亮”)，來自原始斯拉夫語 *luna (“月亮”)。

luná (romanization)
луны́
лу́ны (nominative plural)
лун (genitive plural)
лу́нный


город

繼承自古東斯拉夫語 го́родъ (górodŭ)，來自原始斯拉夫語 *gȏrdъ。град (grad)的同源對似詞，源自教會斯拉夫語。

górod (romanization)
го́рода
города́ (nominative plural)
городо́в (genitive plural)
городско́й
городо́к (diminutive)
городи́шко

столи́чный го́род

уе́здный го́род


город

來自古東斯拉夫語 го́родъ (górodŭ)，來自原始斯拉夫語 *gȏrdъ。

hórod (romanization)
го́рода
городи́ (nominative plural)
городі́в (genitive plural)
городськи́й

мі́сто

帶城牆的城鎮、城市；城堡

цитаде́ль

帶城牆的城鎮、城市；城堡

帶城牆的城鎮、城市；城堡


город

horód (romanization)
горо́ду
горо́ди (nominative plural)
горо́дів (genitive plural)
горо́дній
горо́дик (diminutive)


нож

繼承自原始斯拉夫語 *nožь。

nož (romanization)
нажа́
нажы́ (nominative plural)
нажо́ў (genitive plural)


нож

繼承自原始斯拉夫語 *nožь。

nož (romanization)
ножа́
ножи́ (nominative plural)
ноже́й (genitive plural)
ножево́й
но́жик (diminutive)


перо

繼承自原始斯拉夫語 *però。

peró (romanization)
пера́
пе́рья (nominative plural)
пе́рьев (genitive plural)
пёрышко (diminutive)


перо

peró (romanization)
пера́
пе́ра (nominative plural)
пер (genitive plural)
пірце́ (diminutive)
пір'ї́нка (diminutive)
піри́нка (diminutive)


чудо

繼承自原始斯拉夫語 *čudo。

čúdo (romanization)
чу́да
чудеса́ (nominative plural)
чуде́с (genitive plural)

семь чуде́с све́та


чудо

繼承原始斯拉夫語 *čudo。

čúdo (romanization)
чу́да
чу́да (nominative plural)
чудеса́ (nominative plural)
чуд (genitive plural)
чуде́с (genitive plural)


сегодня

繼承自古東斯拉夫語 сего дьне (sego dĭne)，來自原始斯拉夫語 *se dьne / *sego dьne，來自 *sego，屬格*sь (“這個”) + *dьnь (“天”)。為сего́ (sevó) + дня (dnja)的合寫。


Китай

繼承自古東斯拉夫語 Китаи (Kitai)，來自突厥語族，源頭來自古突厥語 [script needed] (Qïtaǰ, “契丹”)，來自契丹語 𘱿𘲫 (qid-ún) Khita(n)，原指的是9至13世紀統治中國東北地區、蒙古以至中亞的契丹人（遼朝、西遼）。與哈薩克語 Қытай (Qytai)、吉爾吉斯語 Кытай (Kıtay)、卡拉恰伊-巴爾卡爾語 Къытай (Qıtay)、烏茲別克語 Xitoy、土庫曼語 Hytaý (“中國”)和漢語 契丹 (Qìdān)、英語 Cathay等同源。

Kitáj (romanization)
Кита́я
Кита́и (nominative plural)
Кита́ев (genitive plural)
кита́йский

Поднебе́сная

中國（地區，國家名，位於東亞）

中國（地區，國家名，位於東亞）

в Кита́е

в Кита́й

из Кита́я


Китай

與俄語 Кита́й (Kitáj)同源。

Kytáj (romanization)
Кита́ю
кита́йський (uncountable)

中國（地區，國家名，位於東亞）


клуб

繼承自古東斯拉夫語 клубъ (klubŭ)，來自原始斯拉夫語 *klǫbъ；與烏克蘭語 клуб (klub)、捷克語 kloub、波蘭語 kłąb。

klub (romanization)
клу́ба
клубы́ (nominative plural)
клу́бы (nominative plural)
клубо́в (genitive plural)
клу́бов (genitive plural)

密集的群體 (昆蟲或動物)


клуб

借自德語 Club，來自英語 club。

klub (romanization)
клу́ба
клу́бы (nominative plural)
клу́бов (genitive plural)
клу́бный


клуб

klub (romanization)
клу́бу
клу́би (nominative plural)
клу́бів (genitive plural)


язык

來自古東斯拉夫語 ꙗзꙑкъ (jazykŭ)，來自原始斯拉夫語 *(j)ęzykъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *inźūˀkas，來自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。

jazýk (romanization)
языка́
языкі́ (nominative plural)
языко́ў (genitive plural)

要表達「語言」時，請用мо́ва (móva)代替。


язык

繼承自古東斯拉夫語 ꙗзꙑкъ (jazykŭ)，來自原始斯拉夫語 *(j)ęzykъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *inźūˀkas，來自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s，也是英語tongue和language的來源。

jazýk (romanization)
языка́
языки́ (nominative plural)
языко́в (genitive plural)
языково́й
языко́вый
язы́чный
язычо́к (diminutive)

речь

rečʹ, “話語；口語”

на ко́нчике языка́

ру́сский язы́к

話語；表達方式，語言風格


план

plan (romanization)
пла́на
пла́ны (nominative plural)
пла́наў (genitive plural)


план

借自法語 plan，來自拉丁語 planus，可能經由波蘭語 plan或德語 Plan。

plan (romanization)
пла́на
пла́ны (nominative plural)
пла́нов (genitive plural)
пла́новый


план

借自拉丁語 planum。

plan (romanization)
пла́на
пла́ны (nominative plural)
пла́нов (genitive plural)


план

plan (romanization)
пла́ну
пла́ни (nominative plural)
пла́нів (genitive plural)


Африка

Áfrika (romanization)
А́фрики
А́фрики (nominative plural)
А́фрик (genitive plural)
африка́нский


Африка

Áfryka (romanization)
А́фрики
африка́нський (uncountable)


папа

一種幼兒用語。可能借自法語 papa；棄用異體папа́ (papá)源自法語。

pápa (romanization)
па́пы
па́пы (nominative plural)
пап (genitive plural)


папа

一種幼兒用語；可能源自本地。類似例子在跨語言中還有很多；更多資訊參見英語 pap。


бой

繼承自原始斯拉夫語 *bojь，來自原始印歐語 *bʰoyh₂ós，來自*bʰeyh₂- (“敲打、砍伐”)。與бить (bitʹ, “敲打”)同源，以及典型的印歐名詞性 o-ablaut。

boj (romanization)
бо́я
бои́ (nominative plural)
боёв (genitive plural)
боево́й

рукопа́шный бой


кино

кинемато́граф (kinematógraf, “電影藝術”) 的截斷形式或德語 Kino。

該詞一般是不變格的，但有時會以戲謔和口語化的方式出現（屬格單數кина́ (kiná)、屬格複數кин (kin)、前置格複數ки́нах (kínax)等），尤其是片語кина́ не будет (kiná ne budet, “派對結束，演出結束”, 字面意思是“這裡即將要沒有電影”)，其通過1971年蘇聯時期的電影《未來紳士（Джентльмены удачи）》而廣為流傳。

звуково́е кино́


шум

來自原始斯拉夫語 *šumъ。

šum (romanization)
шу́му
шу́мы (nominative plural)
шу́маў (genitive plural)


шум

繼承自原始斯拉夫語 *šumъ。

šum (romanization)
шу́ма
шу́мы (nominative plural)
шумы́^* (nominative plural)
шу́мов (genitive plural)
шумо́в^* (genitive plural)
шумо́к (diminutive)


шум

來自原始斯拉夫語 *šumъ。

šum (romanization)
шу́му
шу́ми (nominative plural)
шу́мів (genitive plural)


гелий

gélij (romanization)
ге́лия
ге́лии (nominative plural)
ге́лиев (genitive plural)


праздник

繼承自原始斯拉夫語 *porzdьnikъ (“跳躍”)，衍生自*porzdьnъ。

prázdnik (romanization)
пра́здника
пра́здники (nominative plural)
пра́здников (genitive plural)
пра́здничный
пра́здничек (diminutive)

Ru-праздник.ogg


урок

繼承自古東斯拉夫語 урокъ (urokŭ, “協議，條件”)，來自原始斯拉夫語 *urokъ，詞根為原始斯拉夫語 *rok-。

urók (romanization)
уро́ка
уро́ки (nominative plural)
уро́ков (genitive plural)

пригото́вить уро́ки на за́втра

уро́к матема́тики

идти́ на уро́к

Сего́дня бы́ло пять уро́ков.

уро́ки исто́рии

получи́ть серьёзный уро́к

вы́полнить дневно́й уро́к


урок

繼承自古東斯拉夫語 урокъ (urokŭ, “協議，條件”)，來自原始斯拉夫語 *urokъ，詞根為*rok-。

urók (romanization)
уро́ку
уро́ки (nominative plural)
уро́ків (genitive plural)


кислород

來自ки́слый (kíslyj) + -о- (-o-) + -род (-rod)，роди́ть (rodítʹ, “生下，產下”)的結合形；仿譯自法語 oxygène。

kisloród (romanization)
кислоро́да
кислоро́ды (nominative plural)
кислоро́дов (genitive plural)
кислоро́дный

Ru-кислород.ogg


солнце

繼承自古東斯拉夫語 сълньце (sŭlnĭce)，來自原始斯拉夫語 *sъlnьce，來自原始印歐語 *sóh₂wl̥，英語 sun、solar、helium也經由此處。

sólnce (romanization)
со́лнца
со́лнца (nominative plural)
солнц (genitive plural)
со́лнечный
со́лнышко (diminutive)

восхо́д со́лнца


вечер

原始印歐語詞
 *wek(ʷ)speros
來自古東斯拉夫語 вечеръ (večerŭ)，來自原始斯拉夫語 *večerъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wékeras，來自原始印歐語 *wekʷsperos。與包括古希臘語 ἕσπερος (hésperos)、拉丁語 vesper、古典亞美尼亞語 գիշեր (gišer)等同源。

véčer (romanization)
ве́чера
вечера́ (nominative plural)
вечеро́в (genitive plural)
вече́рний
вечеро́к (diminutive)

Ве́чер обеща́ет быть прия́тным.

今晚將會是個宜人的晚上。


небо

借自教會斯拉夫語 небо (nebo)，來自原始斯拉夫語 *nebo。нёбо (njóbo)的同源對似詞，其繼承自東斯拉夫語形式。

nébo (romanization)
не́ба
небеса́ (nominative plural)
небе́с (genitive plural)
небе́сный

на не́бе

копти́ть не́бо

虛度人生 (字面意思是「把天空熏黑」)

О́тче наш, су́щий на небеса́х!

ме́жду не́бом и землёй

天地之間；在不確定的情況下

как не́бо и земля́ / отлича́ться как не́бо от земли́

kak nébo i zemljá / otličátʹsja kak nébo ot zemlí

быть на седьмо́м не́бе

處於極樂之中 (字面意思是「在第七層天堂上」)

превозноси́ть до небе́с (+ 賓格)

попа́сть па́льцем в не́бо

под откры́тым не́бом

с не́ба свали́ться


небо

來自原始斯拉夫語 *nebo。

nébo (romanization)
не́ба
небеса́ (nominative plural)
небе́с (genitive plural)

複數形式主要用於詩歌或高語域當中，日常口語不使用。


стол

來自原始斯拉夫語 *stolъ。

stol (romanization)
стала́
сталы́ (nominative plural)
стало́ў (genitive plural)


стол

繼承自古東斯拉夫語 столъ (stolŭ)，原始斯拉夫語 *stolъ。與英語 stool同源。

stol (romanization)
стола́
столы́ (nominative plural)
столо́в (genitive plural)
столо́вый
сто́лик (diminutive)

Свеча́ горе́ла на столе́.

со стола́


Атлантический океан

Atlantíčeskij okeán (romanization)
Атланти́ческого океа́на


музей

來自波蘭語 muzeum或德語 Museum，來自拉丁語 mūsēum，來自古希臘語 μουσεῖον (mouseîon)。

muzéj (romanization)
музе́я
музе́и (nominative plural)
музе́ев (genitive plural)
музе́йный

краеве́дческий музе́й


музей

muzéj (romanization)
музе́ю
музе́ї (nominative plural)
музе́їв (genitive plural)


борода

繼承自原始斯拉夫語 *bordà，來自原始印歐語 *bʰardʰéh₂。брада́ (bradá)的同源對似詞則源自教會斯拉夫語。

borodá (romanization)
бороды́
бо́роды (nominative plural)
боро́д (genitive plural)
боро́дка (diminutive)

анекдо́т с бородо́й

у него́ на бороде́ я́мка


борода

來自原始斯拉夫語 *bordà，來自原始印歐語 *bʰardʰéh₂。

borodá (romanization)
бороди́
бо́роди (nominative plural)
борі́д (genitive plural)
борі́дка (diminutive)


счастье

繼承自古東斯拉夫語 съчѧстиѥ (sŭčęstije)，來自原始斯拉夫語 *sъčęstьje。

sčástʹje (romanization)
сча́стья
сча́стья (nominative plural)
сча́стий (genitive plural)

Ru-счастье.ogg


мир

繼承自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *meiˀrás (“和平”)，來自原始印歐語 *mey(H)-ró-s。
“和平”及“世界”雙義並存為斯拉夫語族的獨有情況。
1918年以前的舊正字法能區分兩個不同的意思，雖拼寫不同，但發音依然相同。

mir (romanization)
ми́ра
миры́ (nominative plural)
миро́в (genitive plural)
мирово́й
мирско́й
миро́к (diminutive)

方位格形式 миру（“在[這]世界”）可與宗教人物名字搭配使用，表示其俗名。如“Протопоп Афанасий, в миру Александр Иванович Неизвестнов” —— “首席神父阿法納西，俗名亞歷山大·伊萬諾維奇·內茲維斯特諾夫”。

война́ и мир

мир во всём ми́ре

опло́т ми́ра

Ми́ру мир! (口號)

происхожде́ние ми́ра


мир

來自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)。


Океания

大洋洲（洲名，位於太平洋）


Северный Ледовитый океан

Sévernyj Ledovítyj okeán (romanization)
Се́верного Ледови́того океа́на

Ru-Северный Ледовитый Океан.ogg

zh-Северный_Ледовитый_океан-ru-name-1usAjr9R


Антарктида

Antarktída (romanization)
Антаркти́ды
антаркти́ческий


Антарктида

Antarktýda (romanization)
Антаркти́ди
антаркти́чний (uncountable)


соль

來自原始斯拉夫語 *solь。

solʹ (romanization)
со́ля
со́лі (nominative plural)
со́ляў (genitive plural)


соль

繼承自原始斯拉夫語 *solь，來自原始印歐語 *séh₂l-、*séh₂ls。與包括梵語 सलिल (salila)、古希臘語 ἅλς (háls)、亞美尼亞語 աղ (ağ)、拉丁語 sāl、古英語 sealt（英語 salt）同源。

solʹ (romanization)
со́ли
со́ли (nominative plural)
соле́й (genitive plural)
соляно́й
солево́й
сольца́ (diminutive)


соль

со́ль дие́з

со́ль бемо́ль


соль

借自西班牙語 sol (“太陽”)，其本身來自拉丁語 sol (“太陽”)。

solʹ (romanization)
со́ля
со́ли (nominative plural)
со́лей (genitive plural)


patrol

借自法語 patrouille，源自中古法語 patrouille，源自古法語 patrouille。


ядро

繼承自原始斯拉夫語 *ędro。

jadró (romanization)
ядра́
я́дра (nominative plural)
я́дер (genitive plural)
я́дрышко (diminutive)


ядро

繼承自原始斯拉夫語 *ędro。

jadró (romanization)
ядра́
я́дра (nominative plural)
я́дер (genitive plural)

核心 （系統，集合名詞等）


понедельник

繼承自古東斯拉夫語 понедѣльникъ (ponedělĭnikŭ)，來自原始斯拉夫語 *ponedělьnikъ。可同步分析為по- (po-, “之後”) + неде́ль- (nedélʹ-, “星期日、週”) + -ник (-nik)，意為星期日後。

ponedélʹnik (romanization)
понеде́льника
понеде́льники (nominative plural)
понеде́льников (genitive plural)
понеде́льничный
понеде́льничек (diminutive)

Ru-понедельник.ogg

в понеде́льник

по понеде́льникам

к понеде́льнику

с понеде́льника

с понеде́льника до пя́тницы

в сле́дующий понеде́льник


журнал

žurnál (romanization)
журна́ла
журна́лы (nominative plural)
журна́лаў (genitive plural)


журнал

žurnál (romanization)
журна́ла
журна́лы (nominative plural)
журна́лов (genitive plural)
журна́льный
журна́льчик (diminutive)


журнал

žurnál (romanization)
журна́лу
журна́ли (nominative plural)
журна́лів (genitive plural)


бериллий

beríllij (romanization)
бери́ллия
бери́ллии (nominative plural)
бери́ллиев (genitive plural)
бери́ллиевый
бери́лловый


четверг

和其他斯拉夫语族语言一样衍生自原始斯拉夫語 *četvьrtъkъ，对比薩莫吉提亞語 ketvergs (“星期四”)（但形式上不可能）。

četvérg (romanization)
четверга́
четверги́ (nominative plural)
четверго́в (genitive plural)
четверго́вый
четвержо́к (diminutive)

Ru-четверг.ogg

в четве́рг

по четверга́м

к четвергу́

с четверга́

с четверга́ до пя́тницы

в сле́дующий четве́рг


текст

tekst (romanization)
те́кста
те́ксты (nominative plural)
те́кстов (genitive plural)
те́кстовый

歌詞 (текст песни)

副本 (текст фильма)


текст

tekst (romanization)
те́ксту
те́ксти (nominative plural)
те́кстів (genitive plural)
текстови́й
те́кстовий


сердце

繼承自古東斯拉夫語 сьрдьце (sĭrdĭce)，來自原始斯拉夫語 *sьrdьce (“心臟”)，源頭來自原始印歐語 *ḱr̥d- (“心臟”)，英語heart和core也來自於此。

sérdce (romanization)
се́рдца
сердца́ (nominative plural)
серде́ц (genitive plural)
серде́чный
серде́чко (diminutive)

Се́рдце — фибро́зно-мы́шечный о́рган, обеспе́чивающий ток кро́ви по кровено́сным сосу́дам.

心臟是纖維肌性器官，使血液在血管中流動。

Sérdce — fibrózno-mýšečnyj órgan, obespéčivajuščij tok króvi po krovenósnym sosúdam.


золото

繼承自古東斯拉夫語 золото (zoloto)，來自原始斯拉夫語 *zolto，來自原始印歐語 *ǵʰolh₃tom (o-grade)，來自*ǵʰelh₃- (“黃；微光，閃耀”)。зла́то (zláto)的同源對似詞，源自教會斯拉夫語 злато (zlato)。
對照烏克蘭語 золото (zoloto)、白俄羅斯語 золата (zólata)、保加利亞語和馬其頓語 злато (zlato)、捷克語、塞爾維亞-克羅地亞語、斯洛文尼亞語, 和 斯洛伐克語 zlato、波蘭語、卡舒比語、下索布語, 和 上索布語 złoto、波拉布語 zlåtă。

zóloto (romanization)
зо́лота
золото́й
зо́лотце (diminutive)
золоти́шко

зе́лье

zélʹje, “飲劑”

жёлтый

žóltyj, “黃色”


мама

幼兒用語。來自原始斯拉夫語 *mama，來自原始波羅的-斯拉夫語 *mā́ˀmāˀ，來自原始印歐語 *méh₂-méh₂，後重構為*méh₂- - 詞根是*méh₂tēr (“母親”)。與德語 Muhme (“伯母”)、拉丁語 mamma (“母親，護士”)、愛爾蘭語 mam (“母親”)、立陶宛語 mama、moma (“母親”)以及其他等同源。比較原始斯拉夫語 *tata、*baba。

máma (romanization)
ма́мы
ма́мы (nominative plural)
мам (genitive plural)
ма́мочка (diminutive)
ма́менька (diminutive)

Я Том, а э́то моя́ ма́ма.


суббота

繼承自古東斯拉夫語 субота (subota)，來自中古希臘語 *σάμβατον (*sámbaton)，來自古希臘語 σάββατα (sábbata)，來自亞拉姆語 שַׁבְּתָא (šabbǝtā)或希伯來語 שַׁבָּת (šabbāt)。-бб-是受到西方語言-bb-的影響產生的。
近似同源詞：烏克蘭語 субо́та (subóta)；白俄羅斯語 субо́та (subóta)；教會斯拉夫語 сѫбота (sǫbota)；保加利亞語 съ́бота (sǎ́bota)；塞爾維亞-克羅地亞語 су́бота。
但教會斯拉夫語 собота (sobota) (捷克語、斯洛伐克語、波蘭語、波拉布語、下索布語 sobota)是源自中世紀拉丁語 sabbatum，來自古希臘語 σάββατα (sábbata)。

subbóta (romanization)
суббо́ты
суббо́ты (nominative plural)
суббо́т (genitive plural)
суббо́тний
суббо́тка (diminutive)

Ru-суббота.ogg

в суббо́ту

по суббо́там

к суббо́те

с суббо́ты

с пя́тницы до суббо́ты

в сле́дующую суббо́ту


Америка

Amérika (romanization)
Аме́рики
Аме́рики (nominative plural)
Аме́рик (genitive plural)

Ru-Америка.ogg

美洲（兩個洲，北美洲和南美洲）

美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）


Америка

Améryka (romanization)
Аме́рики
Аме́рики (nominative plural)
Аме́рик (genitive plural)

美洲（兩個洲，北美洲和南美洲）

美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）


литий

lítij (romanization)
ли́тия
ли́тии (nominative plural)
ли́тиев (genitive plural)


вторник

繼承自原始斯拉夫語 *vъtorьnikъ。與второ́й (vtorój, “第二”)相關；字面意思為星期的第二天。

vtórnik (romanization)
вто́рника
вто́рники (nominative plural)
вто́рников (genitive plural)
вто́рничный
вто́рничек (diminutive)

Ru-вторник.ogg

во вто́рник

по вто́рникам

ко вто́рнику

со вто́рника

со вто́рника до пя́тницы

в сле́дующий вто́рник


historia

借自拉丁語 historia，源自古希臘語 ἱστορία (historía)。


Югославия

Jugoslávija (romanization)
Югосла́вии
Югосла́вии (nominative plural)
Югосла́вий (genitive plural)

Ru-Югославия.ogg

南斯拉夫（前國家名，位於東南歐的巴爾幹半島）

Социалисти́ческая Федерати́вная Респу́блика Югосла́вия

南斯拉夫社會主義聯邦共和國

Socialistíčeskaja Federatívnaja Respúblika Jugoslávija


карта

來自波蘭語 karta。

kárta (romanization)
ка́рты
ка́рты (nominative plural)
карт (genitive plural)


карта

借自波蘭語 karta。

kárta (romanization)
ка́рты
ка́рты (nominative plural)
карт (genitive plural)
ка́рточный
ка́рточка (diminutive)

補丁（修補路面用的小塊瀝青）

ремо́нт доро́жного покры́тия ка́ртами


карта

來自波蘭語 karta。

kárta (romanization)
ка́рти
ка́рти (nominative plural)
карт (genitive plural)


китайский

Кита́й (Kitáj, “中國”) + -ский (-skij, “-國、-人、-語”)。

kitájskij (romanization)
кита́йского
кита́йские (nominative plural)
кита́йских (genitive plural)

漢語（кита́йский язы́к (kitájskij jazýk)的簡稱）

ты зна́ешь кита́йский?


весна

源自原始斯拉夫語 *vesna。

vesná (romanization)
весны́
вёсны (nominative plural)
вёсен (genitive plural)
весе́нний

праздник Весны


весна

繼承自原始斯拉夫語 *vesna。

vesná (romanization)
весни́
ве́сни (nominative plural)
ве́сен (genitive plural)


Япония

借自拉丁語 Japonia。也可同步分析為япо́н (japón) + -ия (-ija)。

日本（國家，群島名，位於東亞）


союз

借自教會斯拉夫語 съѭзъ (sŭjǫzŭ)，源頭來自原始斯拉夫語 *ǫzъ (“連結”)。對照у́зы (úzy)。

sojúz (romanization)
сою́за
сою́зы (nominative plural)
сою́зов (genitive plural)
сою́зный


союз

sojúz (romanization)
сою́зу
сою́зи (nominative plural)
сою́зів (genitive plural)

В союзі з революціонерами передових країн і з усіма пригнобленими народами проти всяких і всіх імперіалістів — така зовнішня політика пролетаріату.
V sojuzi z revoljucioneramy peredovyx krajin i z usima pryhnoblenymy narodamy proty vsjakyx i vsix imperialistiv — taka zovnišnja polityka proletariatu.
联合先进国家的革命者，联合一切被压迫的人民反对各种帝国主义——这就是无产阶级的对外政策。


гора

與гарэ́ць (harécʹ, “燃燒，被燒盡”)相關。包括與俄語 го́ре (góre)、烏克蘭語 го́ре (hóre)同源。


гора

繼承自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

gorá (romanization)
горы́
го́ры (nominative plural)
гор (genitive plural)
го́рный
го́рский
го́рка (diminutive)

в го́ру

по́д гору


гора

來自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

horá (romanization)
гори́
го́ри (nominative plural)
гір (genitive plural)
гірни́й
гірськи́й
горови́й
гі́рка (diminutive)


океан

okeán (romanization)
океа́на
океа́ны (nominative plural)
океа́нов (genitive plural)
океа́нский
океани́ческий


океан

okeán (romanization)
океа́ну
океа́ни (nominative plural)
океа́нів (genitive plural)
океа́нський
океані́чний


Европа

繼承自中古俄語 Еѵропа (Jeiropa)、Европа (Jevropa)和Эѵропа (Eiropa) (17世紀)，可能經由古盧森尼亞語在到波蘭語 Europa，來自拉丁語 Eurōpa，來自古希臘語 Εὐρώπη (Eurṓpē)。取代了先前的形式，像是Еѵропіа、Европїя等。

Jevrópa (romanization)
Евро́пы
европе́йский

歐羅巴 （希臘神話中被宙斯誘姦並帶至克里特島的公主）


шар

不明。大概與教會斯拉夫語 шаръ (šarŭ, “顏色、顏料”)、教會斯拉夫語 шарити (šariti, “塗”)、教會斯拉夫語 шаръчи (šarŭči, “畫家”)相關（僅管Vasmer認為無法信服）， 也可能衍生自早期從突厥語族借入斯拉夫語的詞彙；參見原始突厥語 *siarïg (“黃色、白色”)。在這情況下，語義發展可能是 “顏色、顏料” → “斑點” → “圓形物體”。

šar (romanization)
ша́ра
шары́ (nominative plural)
шаро́в (genitive plural)
шарово́й
ша́рик (diminutive)

сне́жный ша́р

snéžnyj šár, “雪花球”

當本詞在含有2、3、4的數字後，屬格單數的重音落在最後一個音節上：два́дцать два́ шара́ (dvádcatʹ dvá šará, “二十二顆球/氣球”)。但在數學義項上，重音型則用ша́ра：три ша́ра (tri šára, “三個球體”)。


Индия

借自中古高地德語 Indien或波蘭語 Indie，取代古東斯拉夫語 Инъдикиꙗ (Inŭdikija)。源頭來自拉丁語 Indus，來自古希臘語 Ἰνδός (Indós)，來自梵語 सिन्धु (sindhu)。

印度（國家名，位於南亞）


balkon

balkón的另一種寫法


balkon

借自法語 balcon，派生自意大利語 balcone，派生自古意大利語 balcone (“腳手架”)，派生自古倫巴底語 balko，古高地德語 *balkon- (“beam”) 派生自原始日耳曼語 *balkô (“梁”)，派生自原始印歐語 *bʰelǵ- (“梁、樁、支柱”)。


Англия

借自拉丁語 Anglia。

Ánglija (romanization)
А́нглии
англи́йский

Соединённое Короле́вство Великобри́тании и Се́верной Ирла́ндии

Sojedinjónnoje Korolévstvo Velikobrítanii i Sévernoj Irlándii

英格蘭（構成國名，位於歐洲英國）


ужин

繼承自古東斯拉夫語 ужина (užina, “下午茶；晚餐”)，來自原始斯拉夫語 *južina / *južinъ (“中午的餐點”)，來自*jugъ (“南，南風”)。對照古東斯拉夫語 угъ (ugŭ, “南，中午”)。
意思轉變的過程可能是「南」 ⇒ 「太陽在南方的時候」 ⇒ 「晚餐」。

úžin (romanization)
у́жина
у́жины (nominative plural)
у́жинов (genitive plural)

У́жин стои́т на столе́.

Что у нас на у́жин?


квартира

源頭來自拉丁語 quārtārius，經由德語 Quartier或荷蘭語 kwartier，或可能是波蘭語 kwartera (古體)（現代kwatera）。

kvartíra (romanization)
кварти́ры
кварти́ры (nominative plural)
кварти́р (genitive plural)
кварти́рный
кварти́рка (diminutive)

Ru-квартира.ogg

отде́лывать/отде́лать кварти́ру

обставля́ть/обста́вить кварти́ру

переселя́ть/пересели́ть на но́вую кварти́ру

pereseljátʹ/pereselítʹ na nóvuju kvartíru


квартира

kvartýra (romanization)
кварти́ри
кварти́ри (nominative plural)
кварти́р (genitive plural)

Uk-квартира.ogg


май

maj (romanization)
ма́я
ма́і (nominative plural)
ма́яў (genitive plural)
ма́йскі

у/ў ма́і


май

借自教會斯拉夫語 маи (mai)來自中古希臘語 Μάϊος (Máïos)，來自拉丁語 māius、Maia（大概）來自原始印歐語 *magya (“偉大的她”)，來自原始印歐語 *mégh₂s (“偉大”)。

maj (romanization)
ма́я
ма́и (nominative plural)
ма́ев (genitive plural)
ма́йский

в ма́е

в ма́е э́того го́да

в ма́е про́шлого го́да

в ма́е бу́дущего го́да

до ма́я

с ма́я по дека́брь

к ма́ю

пе́рвое ма́я

пе́рвого ма́я

1-го ма́я 2010 г.

1.V.2010 г.


пятница

來自пять (pjatʹ, “五”) + -ница (-nica)，因當天是一星期的第五天（若從星期一開始數起）。對照烏克蘭語 п'я́тниця (pʺjátnycja)、古東斯拉夫語 пятъкъ (pjatŭkŭ)、教會斯拉夫語 пѧтъкъ (pętŭkŭ)、保加利亞語 пе́тък (pétǎk)和пе́тка (pétka)，及塞爾維亞-克羅地亞語 пе́так。

pjátnica (romanization)
пя́тницы
пя́тницы (nominative plural)
пя́тниц (genitive plural)

Ru-пятница.ogg

в пя́тницу

по пя́тницам

к пя́тнице

с пя́тницы

с пя́тницы до пя́тницы

в сле́дующую пя́тницу

у него́ семь пя́тниц на неде́ле

他的想法老是在變 (字面意思是「他一個星期就有七個星期五」)


конфета

源自德語 Konfekt，16世紀時寫作конфе́кта (konfékta)，源頭來自拉丁語 cōnfectus。之後受到意大利語 confetto影響或再次從該詞借用。

konféta (romanization)
конфе́ты
конфе́ты (nominative plural)
конфе́т (genitive plural)
конфе́тный
конфе́тка (diminutive)

Ru-конфета.ogg


конфета

源自俄語 конфе́та (konféta)。

konféta (romanization)
конфе́ти
конфе́ти (nominative plural)
конфе́т (genitive plural)
конфе́тний
конфе́тка (diminutive)


столовая

столо́вая ко́мната (stolóvaja kómnata) 的缩略形式。

stolóvaja (romanization)
столо́вой
столо́вые (nominative plural)
столо́вых (genitive plural)

Ru-столовая.ogg


обед

繼承自原始斯拉夫語 *obědъ。

obéd (romanization)
обе́да
обе́ды (nominative plural)
обе́дов (genitive plural)
обе́денный

午餐，晚餐 （正餐，通常在中午至下午3點期間供應）

Зайди́ ко мне по́сле обе́да.


Франция

Fráncija (romanization)
Фра́нции
францу́зский

Ru-Франция.ogg

法國（國家名，位於西歐）


пол

來自原始斯拉夫語 *polъ。(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

pol (romanization)
по́лу
по́лы (nominative plural)
по́лаў (genitive plural)
палавы́

мужчы́нскі пол

жано́чы пол


пол

pol (romanization)
по́ла
палы́ (nominative plural)
пало́ў (genitive plural)


пол

繼承自古東斯拉夫語 полъ (polŭ)，來自原始斯拉夫語 *polъ。

pol (romanization)
по́ла
полы́ (nominative plural)
поло́в (genitive plural)
полово́й

па́дать на́ пол


пол

與пол- (pol-, “半”)相關，來自古東斯拉夫語 полъ (polŭ)、教會斯拉夫語 полъ (polŭ)，來自原始斯拉夫語 *polъ。

pol (romanization)
по́ла
по́лы (nominative plural)
поло́в (genitive plural)
полово́й

пол уче́бного го́да

же́нского по́ла

мужско́го по́ла

обо́его по́ла

прекра́сный пол


учреждение

učreždénije (romanization)
учрежде́ния
учрежде́ния (nominative plural)
учрежде́ний (genitive plural)

Ru-учреждение.ogg


воскресенье

來自воскресе́ние (voskresénije)、воскреше́ние (voskrešénije) (復活，指基督)。
День воскреше́ния (Denʹ voskrešénija) (復活日)指的是一個假日、非工作日，在這個意義上取代了原先指星期日的詞неде́ля (nedélja)。
對照古東斯拉夫語和教會斯拉夫語въскрьсеньѥ (vŭskrĭsenĭje)、въскрѣшеньѥ (vŭskrěšenĭje)。
因為前綴вос- (vos-) (而不是вс- (vs-))的存在，它是對教會斯拉夫語 (非古斯拉夫語)。

voskresénʹje (romanization)
воскресе́нья
воскресе́нья (nominative plural)
воскресе́ний (genitive plural)
воскре́сный
воскресе́ньице (diminutive)

Ru-воскресенье.ogg

в воскресе́нье

по воскресе́ньям

к воскресе́нью

с воскресе́нья

с пя́тницы до воскресе́нья

в сле́дующее воскресе́нье

воскресе́ние (voskresénije, “復活”)的另一種寫法


чувство

繼承自原始斯拉夫語 *čuvьstvo，來自*čuti (“情境、感覺、察覺”) + *-ьstvo。 與чу́ять (čújatʹ)、чутьё (čutʹjó)同源。

čúvstvo (romanization)
чу́вства
чу́вства (nominative plural)
чувств (genitive plural)

Ru-чувство.ogg


час

繼承自古東斯拉夫語 часъ (časŭ)，來自原始斯拉夫語 *časъ。

čas (romanization)
ча́су
часы́ (nominative plural)
часо́ў (genitive plural)
часавы́

Гэта толькі дарэмная трата часу.

час году

будучы час

мінулы час

цяперашні час


час

繼承自古東斯拉夫語 часъ (časŭ)，來自原始斯拉夫語 *časъ。

čas (romanization)
ча́са
часы́ (nominative plural)
часо́в (genitive plural)
часово́й
ча́сик (diminutive)
часо́к (diminutive)

сейча́с

sejčás, “現在，當前”

то́тчас

tótčas, “即刻，立即”

在支配屬格單數名詞 (以2、3、4結尾的，但不包括以12、13、14結尾的)的主格/賓格數字之後，屬格單數的重音移到最後一個音節：два часа́ (dva časá)、два́дцать три часа́ (dvádcatʹ tri časá)、со́рок четы́ре часа́ (sórok četýre časá)。

Кото́рый час?

В кото́ром часу́?

час

час но́чи

в час

до ча́су

оди́н час

два часа́

в два часа́

пять часо́в

на мои́х часа́х

У моего́ бра́та не́сколько часо́в.

Э́ти часы́ не иду́т.

Час распла́ты наста́л.


час

繼承自古東斯拉夫語 часъ (časŭ)，來自原始斯拉夫語 *časъ。

čas (romanization)
ча́су
часи́ (nominative plural)
часі́в (genitive plural)
часови́й

Їй треба було часу для обдумування.

Можеш дзвонити мені у будь-який час.

Я добре провела час на вечірці.

майбутній час

простий минулий час

теперішній час


хозяйство

xozjájstvo (romanization)
хозя́йства
хозя́йства (nominative plural)
хозя́йств (genitive plural)
хозя́йственный

Ru-хозяйство.ogg

陽具，陰囊（男性生殖器）


стена

繼承自原始斯拉夫語 *stěna，來自原始印歐語 *steyh₂-，而英語 stone和stain也來自此處。

stená (romanization)
стены́
сте́ны (nominative plural)
стен (genitive plural)
стенно́й
сте́нка (diminutive)

запере́ться в четырёх сте́нах

閉門不出 (字面意思是「把自己關在四面牆壁裡」)

би́ться голово́й об сте́ну

как об сте́ну горо́х

как за ка́менной стено́й

安全 (字面意思是「像一堵石頭牆」)


kaktus

借自拉丁語 cactus。


kaktus

來自古希臘語 κάκτος (káktos)。


kaktus

kaktusu (genitive singular)
kaktusy (nominative plural)
kaktusov (genitive plural)
dub (declension pattern)


среда

借自教會斯拉夫語 срѣда (srěda)，來自原始斯拉夫語 *serda。取代本土的古東斯拉夫語 середа (sereda, “中間；星期三”)（參照середа́ (seredá)），третииникъ (tretiinikŭ, “星期三”, 字面意思是“第三（天）”)。

sredá (romanization)
среды́
сре́ды (nominative plural)
сред (genitive plural)

в сре́ду

по среда́м

к среде́

со среды́

со среды́ до пя́тницы

в сле́дующую сре́ду


республика

借自拉丁語 rēspūblica。

respúblika (romanization)
респу́блики
респу́блики (nominative plural)
респу́блик (genitive plural)

Ru-республика.ogg

*: 西里爾字母: республика
*: 拉丁字母: respublika

*: 阿拉伯文: رەسپۋبليكا
*: 西里爾字母: республика

*: ⇒ 拉丁字母: respuʙlik
*: → 西里爾字母: республика

самопровозглашённая респу́блика


Корея

來自朝鮮語 고려 (高麗, Goryeo)。

Koréja (romanization)
Коре́и
Коре́и (nominative plural)
Коре́й (genitive plural)
коре́йский

朝鮮（東亞的兩個國家，朝鮮和韓國的合稱）

Респу́блика Коре́я (Ю́жная Коре́я)

Коре́йская Наро́дная Демократи́ческая Респу́блика (Се́верная Коре́я), КНДР

Koréjskaja Naródnaja Demokratíčeskaja Respúblika (Sévernaja Koréja), KNDR


Корея

Koréja (romanization)
Коре́ї
коре́йський (uncountable)

朝鮮（東亞的兩個國家，朝鮮和韓國的合稱）

Півде́нна Коре́я

Півні́чна Коре́я


чай

čaj (romanization)
ча́ю
чаі́ (nominative plural)
чаёў (genitive plural)

зялёны чай


чай

借自突厥語族（對照土耳其語 çay），來自漢語 茶 (chá)。

čaj (romanization)
ча́я
чаи́ (nominative plural)
чаёв (genitive plural)
ча́йный
чаёк (diminutive)

ани́совый чай

кирпи́чный чай

кита́йский чай

цвето́чный чай

цейло́нский чай

кре́пкий чай

сла́бый чай

сла́дкий чай

стака́н ча́ю

ча́шка ча́я

пригласи́ть кого́-то на ча́шку ча́я

Да́йте мне, пожа́луйста, кило́ ча́ю.

да́ть на ча́й

получи́ть чай (за что-либо)


чай

čaj (romanization)
ча́ю
чаї́ (nominative plural)
чаї́в (genitive plural)

зеле́ний чай


русский

繼承自古東斯拉夫語 русьскъ (rusĭskŭ)。可同步分析為Русь (Rusʹ, “羅斯”) + -ский (-skij, 形容詞後綴)。

rússkij (romanization)
ру́сского
ру́сские (nominative plural)
ру́сских (genitive plural)
ру́сская (feminine)

вели́кий и могу́чий

俄語 (ру́сский язы́к (rússkij jazýk)的簡稱)

勿混淆ру́сский (rússkij)、росси́йский (rossíjskij)、россия́нин (rossijánin)三者。
** 形容词росси́йский (rossíjskij)指俄罗斯国家，名词россия́нин (rossijánin)指俄罗斯国民/居民（不论其种族身份）。
** 对比ру́сский (rússkij)和росси́йский (rossíjskij)之间的差异，以及英语 English 和 British。

有些使用者在指国家时会使用ру́сский (rússkij)而非росси́йский (rossíjskij)，这是口语化的用法（或者历史用法），容易引起误会，可能对其他民族的俄罗斯人不尊重：如росси́йский па́спорт (rossíjskij pásport, “俄罗斯护照”)、росси́йская столи́ца (rossíjskaja stolíca, “俄罗斯首都”)要比ру́сский па́спорт (rússkij pásport)、ру́сская столи́ца (rússkaja stolíca)的表达更好（后者可能会表示俄罗斯境内的其他民族没有同等的护照权利，或者有不同的首都）。росси́йский спортсме́н (rossíjskij sportsmén, “俄罗斯运动员”)毫无疑问指的是来自俄罗斯这个国家的运动员，而ру́сский спортсме́н (rússkij sportsmén)也常用来表达俄罗斯族的运动员，但并不一定代表俄罗斯这个国家参赛。

俄羅斯人(俄羅斯國民或居民，請參見россия́нин (rossijánin))

Вы ведь ру́сский?

Вы ру́сский, не та́к ли?

Уби́йство и беспоря́дки в Хе́мнице. Среди́ пострада́вших — ру́сский. ― Ubíjstvo i besporjádki v Xémnice. Sredí postradávšix — rússkij. ― 开姆尼茨的谋杀和骚乱。受害者中有俄罗斯人。

2018 August 29, Igor Gashkov, RIA Novosti:

Ру́сский пило́т-люби́тель Макси́м Сычёв, поги́б в результа́те круше́ния со́бственного вертолёта. ― Rússkij pilót-ljubítelʹ Maksím Syčóv, pogíb v rezulʹtáte krušénija sóbstvennovo vertoljóta. ― 俄罗斯业余飞行员马克西姆·西乔夫因自己的直升机坠毁而丧生。

2019 July 25, Alena Yegorova, Граждани́н Росси́и Макси́м Сычёв разби́лся в Ита́лии Wordyou

Пока́ я ждал свой па́спорт, ду́мал о то́м, что на са́мом де́ле уже́ давно́ чу́вствую себя́ ру́сским. Я — ру́сский в душе́. Здесь у меня́ друзья́, бу́дущая жена́, бу́дущий ребёнок». ― Poká ja ždal svoj pásport, dúmal o tóm, što na sámom déle užé davnó čúvstvuju sebjá rússkim. Ja — rússkij v dušé. Zdesʹ u menjá druzʹjá, búduščaja žená, búduščij rebjónok”. ― 在等待护照的时候，我想到了一个事实，事实上，很长一段时间以来，我已经觉得自己是俄罗斯人了。我骨子里是俄罗斯人。在这里，我有朋友、未来的妻子、未来的孩子”。

2018 May 29, Elvira Harunova, Gazeta.Ru:

Бори́с, вы не граждани́н Росси́и, челове́к не ру́сский, иностра́нец, но вы наде́етесь при ва́шей жи́зни уви́деть Росси́ю, кото́рой руководи́т не Влади́мир Пу́тин? ― Borís, vy ne graždanín Rossíi, čelovék ne rússkij, inostránec, no vy nadéjetesʹ pri vášej žízni uvídetʹ Rossíju, kotóroj rukovodít ne Vladímir Pútin? ― 鲍里斯，你不是俄罗斯公民，你不是俄罗斯人，是外国人，但你希望在有生之年看到不受弗拉基米尔·普京统治的俄罗斯吗？

2019 August 9, Yelena Rykovtseva, Radio Svoboda:

– Вы себя́ кем счита́ете – ру́сским и́ли украи́нцем?
 – Всё-таки бо́льше ру́сским. Я ведь с трёх лет живу́ в Росси́и. Привы́к уже́. И гражда́нство у меня́ росси́йское. К тому́ же игра́л за ю́ношескую сбо́рную Росси́и до 16 лет.
– Vy sebjá kem sčitájete – rússkim íli ukraíncem?
 – Vsjó-taki bólʹše rússkim. Ja vedʹ s trjóx let živú v Rossíi. Privýk užé. I graždánstvo u menjá rossíjskoje. K tomú že igrál za júnošeskuju sbórnuju Rossíi do 16 let.
——你认为自己是哪国人——俄罗斯人还是乌克兰人？
——俄罗斯人。我从三岁起就住在俄罗斯。我已经习惯了这里的生活。我是俄罗斯国籍。此外，我还在俄罗斯青年队效力到16岁。

2006 September 29, Будянский: "Я бо́льше ру́сский" football.ua:

俄語 (ру́сский язы́к (rússkij jazýk)的簡稱)

Ты зна́ешь ру́сский?


окраина

okráina (romanization)
окра́ины
окра́ины (nominative plural)
окра́ин (genitive plural)
окра́инный

Ru-окраина.ogg


новаторство

novátorstvo (romanization)
нова́торства
нова́торства (nominative plural)
нова́торств (genitive plural)


телевизор

televízor (romanization)
телеви́зора
телеви́зоры (nominative plural)
телеви́зоров (genitive plural)

Ru-телевизор.ogg

*: 西里爾字母: телевизор
*: 拉丁字母: televizor

*: 阿拉伯文: تەلەۋيزور
*: 西里爾字母: телевизор

*: 西里爾字母: телевизор
*: 拉丁字母: televizor


оборудование

обору́довать (oborúdovatʹ) + -ание (-anije)。

oborúdovanije (romanization)
обору́дования
обору́дования (nominative plural)
обору́дований (genitive plural)

Ru-оборудование.ogg


движение

dvižénije (romanization)
движе́ния
движе́ния (nominative plural)
движе́ний (genitive plural)

Ru-движение.ogg


жизнь

借自教會斯拉夫語 жизнь (žiznĭ)，來自原始斯拉夫語 *žiznь。

žiznʹ (romanization)
жи́зни
жи́зни (nominative plural)
жи́зней (genitive plural)
жи́зненный

претворя́ть/претвори́ть в жизнь/де́ло


работа

繼承自古東斯拉夫語 робота (robota)，來自原始斯拉夫語 *orbòta。與教會斯拉夫語 работа (rabota)同源，拼寫源於此。

rabóta (romanization)
рабо́ты
рабо́ты (nominative plural)
рабо́т (genitive plural)
рабо́чий
рабо́тка (diminutive)

Рабо́та кипи́т.

кропотли́вая рабо́та


цех

借自波蘭語 cech，來自中古高地德語 zech、zeche (德語 Zeche)。

cex (romanization)
це́ха
це́хи (nominative plural)
цеха́ (nominative plural)
це́хов (genitive plural)
цехо́в (genitive plural)
цехово́й

Вся моя брига́да в шве́йном це́хе рабо́тает по 16-17 часо́в в день.

My entire brigade works in the sewing shop for 16 to 17 hours a day.

2013 September 23, Nadezhda Tolokonnikova, lenta.ru:


цех

cex (romanization)
це́ха
це́хи (nominative plural)
це́хов (genitive plural)


цех

cex (romanization)
це́ху
цехи́ (nominative plural)
цехі́в (genitive plural)
цехови́й


история

源自古希臘語 ἱστορία (historía)。

istórija (romanization)
исто́рии
исто́рии (nominative plural)
исто́рий (genitive plural)

Ru-история.ogg


adular

借自德語 Adular。 首次記錄於1827年。


бор

bor (romanization)
бо́ра
бо́ры (nominative plural)
бо́ров (genitive plural)


бор

繼承自原始斯拉夫語 *borъ。

bor (romanization)
бо́ра
боры́ (nominative plural)
боро́в (genitive plural)
борово́й


бор

借自德語 bohren (“鑿，鑽”)。


бор

繼承自原始斯拉夫語 *bъrъ。


бор

繼承自原始斯拉夫語 *bъrъ。


утро

來自原始斯拉夫語 *(j)utro (“早晨、黎明”)。

útro (romanization)
у́тра
утра́
у́тра (nominative plural)
утр (genitive plural)
у́тречко (diminutive)

у́тром

по утра́м

к утру́

до утра́

с утра́

от утра́

от утра́ до утра́

де́сять часо́в утра́


деревня

繼承自古東斯拉夫語 дере́внꙗ (derévnja)，來自原始斯拉夫語 *dьrvьňa，來自原始印歐語 *dr̥Hweh₂。與拉脫維亞語 druva (“玉米田，犁地”)和立陶宛語 dirvà (“田地，土地”)，亦立陶宛語 dirvónas (“休耕田地，閒置土地”)等同源。考慮到在其他斯拉夫語族語言中缺乏同源詞，借用波羅的海語言（根據後來語義從犁地到家園再到小村莊的變化）是有這可能的。

derévnja (romanization)
дере́вни
дере́вни (nominative plural)
дереве́нь (genitive plural)
дереве́нский
дереве́нька (diminutive)
дереву́шка (diminutive)

Ru-деревня.ogg

傳統上，дере́вня (derévnja)指的是沒有教堂的小村莊，而село́ (seló)指的是有教堂的大村莊。

當有生性時用於陰性和陽性

Дере́вня! Э́то не пиджа́к, э́то смо́кинг.

真是個鄉巴佬！這不是大衣，這是燕尾服。

Сиди́т? — Кто? — Ну, мужи́к […] — О дере́вня, а? […] Кто ж его́ поса́дит?! Он же па́мятник!

他坐著嗎？ — 誰？ — 那個人。 — 鄉巴佬！誰能把他扔進監獄？他是一座紀念碑！（сидеть有「坐著」和「被關在監獄裡」兩種意思，在電影《財富紳士》當中玩了這個雙關）

Sidít? — Kto? — Nu, mužík […] — O derévnja, a? […] Kto ž jevó posádit?! On že pámjatnik!


время

借自教會斯拉夫語 врѣмѧ (vrěmę)，來自原始斯拉夫語 *vermę < *vertmen，來自原始印歐語 *wertmen。取代本土詞古東斯拉夫語 веремѧ (veremę)。與梵語 वर्त्मन् (vártman, “行蹤，路線”)同源。
參見pleophony (CeRC > CeReC) 和liquid metathesis (CeRC > CReC, CRēC)。

vrémja (romanization)
вре́мени
времена́ (nominative plural)
времён (genitive plural)
временно́й
вре́мечко (diminutive)

вре́мя го́да

во вре́мя

в настоя́щее вре́мя

в ско́ром вре́мени

в то же вре́мя

за после́днее вре́мя

вре́мя от вре́мени

ско́лько вре́мени?

по ме́стному вре́мени

в режи́ме реа́льного вре́мени

У меня́ вре́мени в обре́з.

我的時間剛剛好足夠。 / 我沒有空閒。

свободное вре́мя


труба

繼承自古東斯拉夫語 труба (truba)，來自原始斯拉夫語 *trǫba。

trubá (romanization)
трубы́
тру́бы (nominative plural)
труб (genitive plural)
тру́бный

令人不快的情況、處境（де́ло труба́）


труба

來自古東斯拉夫語 труба (truba)，來自原始斯拉夫語 *trǫba。

trubá (romanization)
труби́
тру́би (nominative plural)
труб (genitive plural)


свет

繼承自古東斯拉夫語 свѣтъ (světŭ)，來自原始斯拉夫語 *světъ (“光；世界”)。

svjet (romanization)
све́ту
све́ты (nominative plural)
све́таў (genitive plural)


свет

svet (romanization)
све́та
светово́й
све́тик (diminutive)

нео́новый свет

мя́гкий свет

дневно́й свет

со́лнечный свет

я́ркий свет

ту́склый свет

пучо́к све́та

ско́рость све́та

при све́те

туши́ть свет

туши́ свет, броса́й грана́ту!

(字面意思是「關燈。扔手榴彈！」)

Повсю́ду горе́л свет.

Опя́ть нет све́та!


свет

ча́сти све́та

вокру́г све́та

коне́ц све́та

весь свет, це́лый свет

я объе́здил це́лый свет, но тебя́ краси́вей нет (詩)

我走遍整個世界，卻沒有找到一個比你更美的女人

ja obʺjézdil célyj svet, no tebjá krasívej net

скита́ться по бе́лу све́ту (口語)

ни за что на све́те!

бо́льше всего́ на све́те

я люблю́ тебя́ бо́льше всего́ на све́те!

свет кли́ном не сошёлся (俗語)

世界很大，海裡還有其他魚

руга́ть на чём свет стои́т

我在世上發誓，像地獄一樣詛咒，詛咒那藍色條紋

тот свет

отпра́виться на тот свет

появи́ться на свет

произвести́ на свет

вы́пустить в свет

уви́деть свет

бе́лый свет

вы́сший свет (о́бщества)


фабрика

fábrika (romanization)
фа́брики
фа́брики (nominative plural)
фа́брик (genitive plural)
фабри́чный

Ru-фабрика.ogg

фа́брика (fábrika)常用於紡織和服裝產業（如：шве́йная фа́брика (švéjnaja fábrika, “服裝廠”) ）或採礦業（如：обогати́тельная фа́брика (obogatítelʹnaja fábrika, “礦物分離廠”)）

заво́д (zavód)在大部分情況下更為常用，包括食品工廠（如：хле́бный заво́д (xlébnyj zavód, “麵包廠”)）和大多數製造業（如：автомоби́льный заво́д (avtomobílʹnyj zavód, “汽車廠”)）


фабрика

來自波蘭語 fabryka f (“工廠”)，來自拉丁語 fabrica f (“鐵匠鋪”)。
第二個音節採用了-ри- (/rɪ/) 而非*-рі- (/rʲi/)，以避免顎音化，這是受到波蘭語的影響（外來語中含舌冠音和閉前不圓唇元音 -ri- 改作 -ry-，而不是顎化的-rzy-）。亦對照白俄羅斯語 фа́брыка f (fábryka)，以及未受影響的俄語 фа́брика f (fábrika)。

fábryka (romanization)
фа́брики
фа́брики (nominative plural)
фа́брик (genitive plural)
фабри́чний

Uk-фабрика.ogg


имя

繼承自古東斯拉夫語 имѧ (imę)，來自原始斯拉夫語 *jьmę，來自原始波羅的-斯拉夫語 *inˀmen，來自原始印歐語 *h₁nómn̥。
與包括英語 name和noun、古普魯士語 emmens、梵語 नामन् (nāman)、波斯語 نام (nâm)、古希臘語 ὄνομα (ónoma)、拉丁語 nōmen同源。

ímja (romanization)
и́мени
имена́ (nominative plural)
имён (genitive plural)
именно́й

名，名字，教名（無生命形式，參見назва́ние (nazvánije)）

и́мя и о́тчество

Заво́д и́мени Ста́лина

и́мя при рожде́нии

и́мя нарица́тельное

и́мя прилага́тельное

и́мя числи́тельное


Душанбе

杜尚別（塔吉克斯坦首都）


трактор

tráktor (romanization)
тра́ктора
тра́кторы (nominative plural)
трактора́ (nominative plural)
тра́кторов (genitive plural)
тракторо́в (genitive plural)
тра́кторный

Ru-трактор.ogg


трактор

tráktor (romanization)
тра́ктора
трактори́ (nominative plural)
тракторі́в (genitive plural)

Uk-трактор.ogg


Ташкент

Tašként (romanization)
Ташке́нта
ташке́нтский


наш

繼承自原始斯拉夫語 *našь。


год

來自古東斯拉夫語 годъ (godŭ, “時間、時期”)，來自原始斯拉夫語 *godъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *gadás，來自原始印歐語 *gʰedʰ- (“混合、聯合”)。

hod (romanization)
го́да
го́ду
гады́ (nominative plural)
гадо́ў (genitive plural)


год

繼承自古東斯拉夫語 годъ (godŭ, “時間、時期、年、年齡”)，來自原始斯拉夫語 *godъ (“適當的時機”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *gadás，來自原始印歐語 *gʰodʰo-，來自*gʰedʰ- (“聯合；聯繫；合適”)。
與包括烏克蘭語 годі (hodi, “足夠”)、保加利亞語 годе (gode, “始終”)（如用於кой-годе (koj-gode, “無論誰”)）、捷克語 hod、波蘭語 gody (“每年的宴席”)、上索布語 hody (“聖誕節”)、下索布語 gódy (“聖誕節”)、拉脫維亞語 gadigs同源。
日耳曼語族內與德語 Gatte (“丈夫”)、gätlich (“合宜，方便”)、荷蘭語 gegade、gade、gading、荷蘭語 gader、goed、德語 gut；英語 gather、together、good等同源。

god (romanization)
го́да
го́ды (nominative plural)
года́ (nominative plural)
лета́ (nominative plural)
годо́в (genitive plural)
лет (genitive plural)
годи́чный
го́дик (diminutive)
годо́к (diminutive)


я

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


Уссурийск

源自 Уссу́ри (Ussúri, “烏蘇里江”) + -ск (-sk)。

烏蘇里斯克（城市名，位於俄羅斯濱海邊疆區）


машина

借自德語 Maschine (“機器，引擎”)，來自法語 machine，來自拉丁語 māchina，來自古希臘語 μαχανά (makhaná, “機器，工具”)。

mašína (romanization)
маши́ны
маши́ны (nominative plural)
маши́н (genitive plural)
маши́нный
маши́нка (diminutive)


машина

mašýna (romanization)
маши́ни
маши́ни (nominative plural)
маши́н (genitive plural)


Владивосток

владе́ть (vladétʹ, “擁有，主宰”) + -и- (-i-) + восто́к (vostók, “東方”)

Ru-Владивосток.oga

符拉迪沃斯托克（市，海港，行政中心名，位於濱海邊疆區行政中心；接近北韓和日本海的俄羅斯遠東地區）


Бишкек

Biškék (romanization)
Бишке́ка
бишке́кский

Пишпе́к

比什凱克（首都名，位於吉爾吉斯）

比什凱克（首都名，位於吉爾吉斯）

Фру́нзе

比什凱克（首都名，位於吉爾吉斯）

比什凱克（首都名，位於吉爾吉斯）


море

繼承自古東斯拉夫語 море (more)，來自原始斯拉夫語 *moře，來自原始印歐語 *móri，其也是英語 marine和maritime的來源。
天文學義項是仿譯自新拉丁語 mare (“海”)，也與此字詞同族。

móre (romanization)
мо́ря
моря́ (nominative plural)
море́й (genitive plural)
морско́й

мо́рем

за́ морем

и́з-за мо́ря

на мо́ре

у мо́ря

откры́тое мо́ре

海 （天體、月面上的陰影區）

Мо́ре Споко́йствия


море

來自古東斯拉夫語 море (more)，來自原始斯拉夫語 *moře，來自原始印歐語 *móri。

móre (romanization)
мо́ря
моря́ (nominative plural)
морі́в (genitive plural)


argon

借自德語 Argon，源自古希臘語 ἀργόν (argón)。


вода

繼承自古東斯拉夫語 вода (voda)，來自原始斯拉夫語 *voda，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wandō，源頭來自原始印歐語 *wódr̥。與包括梵語 उद्र (udra)、古希臘語 ὕδωρ (húdōr) → 英語 hydro-、英語 whisky和water同源。

vodá (romanization)
воды́
во́ды (nominative plural)
вод (genitive plural)
водяно́й
во́дный
води́чка (diminutive)
води́ца (diminutive)

лезть/поле́зть в во́ду

стака́н воды́

боло́тная вода́

спуск воды́ из туале́тного бачка́

на воде́ и на су́ше

со́ки и во́ды

ма́лая вода́

места́ми интере́сно, а всё остально́е — вода́

有些地方還算有點意思，但剩下的就很水了

mestámi interésno, a vsjó ostalʹnóje — vodá


вода

來自原始斯拉夫語 *voda，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wandō，源頭來自原始印歐語 *wódr̥。

vodá (romanization)
води́
во́ди (nominative plural)
вод (genitive plural)
водяни́й
во́дний
води́ця (diminutive)
води́чка (diminutive)


los

源自德語 Los，來自中古高地德語 lōz，來自古高地德語 hlōz，來自原始西日耳曼語 *hlaut，來自原始日耳曼語 *hlautaz，*hlutą的原音變體。


los

繼承自古波蘭語 los。


los

借自古高地德語 hlōz。首次記錄於14世紀。

Wyøczsim daycze szirsze a mnyeysim wøssze, wszitkim iakos los przipadnye (ut sors ceciderit)

1930 [Fifteenth century], “Num”, 出自 Ludwik Bernacki 編, Biblia królowej Zofii (Biblia szaroszpatacka), 33, 54:

Rozdzelili sobe odzene moie y na odzew moy pusczili loos (super vestem meam miserunt sortem)

1939 [end of the 14th century], Psałterz florjański łacińsko-polsko-niemiecki [Latin-Polish-German Florian Psalter], Zakład Narodowy imienia Ossolińskich, z zasiłkiem Sejmu Śląskiego [The Ossoliński National Institute: with the benefit of the Silesian Parliament]，頁號s 21, 19:

Y wirzuczil od oblicza gich pogani, y losem rozdzelil gim zemø (sorte divisit eis terram)

1939 [end of the 14th century], Psałterz florjański łacińsko-polsko-niemiecki [Latin-Polish-German Florian Psalter], Zakład Narodowy imienia Ossolińskich, z zasiłkiem Sejmu Śląskiego [The Ossoliński National Institute: with the benefit of the Silesian Parliament]，頁號s 77, 60:


los

繼承自古波蘭語 los。lotto的同源對似詞。


los

繼承自古波蘭語 los。


croissant

非同化借詞，源自法語 croissant。


croissant

非同化借詞，源自法語 croissant。


croissant

非同化借詞，源自法語 croissant，來自古法語 croisant，來自早期creissant，來自拉丁語 crēscēns, crēscentem，crēscō的現在主動分詞。


meander

借自德語 Mäander，源自拉丁語 Maeander，源自古希臘語 Μαίανδρος (Maíandros)，小亚细亚地区（现位于土耳其）的一条蜿蜒曲折的河流


meander

meandra (genitive singular)
meandre (nominative plural)
meandrov (genitive plural)
stroj (declension pattern)

（水体的）蜿蜒，曲折，迂回


рука

繼承自原始斯拉夫語 *rǫka，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

ruká (romanization)
руки́
ру́ки (nominative plural)
рук (genitive plural)
ручно́й
ру́чка (diminutive)
ручо́нка (diminutive)
ручи́ща

из рук в ру́ки

從一人的手轉到另一個人的手

уме́лые ру́ки

держа́ть кого́-либо за́ руку

держа́ть себя́ в рука́х

брать кого́-либо за́ руку

вести́ кого́-либо за́ руку

держа́ть друг дру́га за́ руку

здоро́ваться за́ руку с ке́м-либо

與人握手，用握手和別人打招呼

подава́ть/пода́ть ру́ку

Моя́ рука́ сожмётся.

развя́зывать/развяза́ть ру́ки


рука

來自原始斯拉夫語 *rǫka，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

ruká (romanization)
руки́
ру́ки (nominative plural)
рук (genitive plural)


авиация

aviácija (romanization)
авиа́ции
авиа́ции (nominative plural)
авиа́ций (genitive plural)
авиацио́нный

Ru-авиация.ogg


авантюра

借自法語 aventure，來自拉丁語 adventura，來自advenire (“來”)。

avantjúra (romanization)
авантю́ры
авантю́ры (nominative plural)
авантю́р (genitive plural)
авантю́рный


авантюра

avantjúra (romanization)
авантю́ри
авантю́ри (nominative plural)
авантю́р (genitive plural)

Uk-авантюра.ogg


Аризона

Ru-Аризона.ogg

在正式書寫中，Аризона和其他美國州名不會有變格（參見上方引文）。

亞利桑那，亞里桑那（州名，位於美國）

Авиакатастро́фа произошла́ в шта́те Аризо́на в жило́м райо́не го́рода Ю́ма

這次空難發生在亞利桑那州尤馬市的一處居民區。

2005 June 16, Российская газета:


абрикос

借自荷蘭語 abrikoos，來自法語 abricot，來自西班牙語 albaricoque，來自阿拉伯語 اَلْبَرْقُوق (al-barqūq, “梅”)。

abrikós (romanization)
абрико́са
абрико́сы (nominative plural)
абрико́сов (genitive plural)
абрико́с^* (genitive plural)
абрико́совый

Ru-абрикос.ogg


абрикос

abrykós (romanization)
абрико́са
абрико́си (nominative plural)
абрико́сів (genitive plural)

Uk-абрикос.ogg


beg

來自原始斯拉夫語 *běgъ。

planiti v beg


аванс

aváns (romanization)
ава́нса
ава́нсы (nominative plural)
ава́нсов (genitive plural)
ава́нсик (diminutive)


аванс

aváns (romanization)
ава́нсу
ава́нси (nominative plural)
ава́нсів (genitive plural)


абажур

abažúr (romanization)
абажу́ра
абажу́ры (nominative plural)
абажу́ров (genitive plural)

ажу́р

規範，基準 （ажу́р (ažúr)的雙關）

поря́док

規範，基準 （ажу́р (ažúr)的雙關）

規範，基準 （ажу́р (ažúr)的雙關）

Всё в абажу́ре


абажур

abažúr (romanization)
абажу́ра
абажу́ри (nominative plural)
абажу́рів (genitive plural)


блузка

blúzka (romanization)
блу́зки
блу́зки (nominative plural)
блу́зок (genitive plural)


станок

stanók (romanization)
станка́
станки́ (nominative plural)
станко́в (genitive plural)

печа́тный стано́к

屁股，臀部 (通常指女性)


бабье лето

與波蘭語 babie lato同源。參見德語 Altweibersommer和匈牙利語 vénasszonyok nyara。

bábʹje léto (romanization)
ба́бьего ле́та
ба́бьи лета́ (nominative plural)
ба́бьих ле́т (genitive plural)


байдарка

bajdárka (romanization)
байда́рки
байда́рки (nominative plural)
байда́рок (genitive plural)


аппарат

源頭來自拉丁語 apparātus；對照德語 Apparat、荷蘭語 apparaat (“官僚”)。與英語 apparatus同源。

apparát (romanization)
аппара́та
аппара́ты (nominative plural)
аппара́тов (genitive plural)
аппара́тный

Ru-аппарат.ogg

機構，國家機關，國家官僚管理機構

Госуда́рственный аппара́т

Вое́нный аппара́т

Парти́йный аппара́т


балет

balét (romanization)
бале́та
бале́ты (nominative plural)
бале́тов (genitive plural)
бале́тный


ад

繼承自古東斯拉夫語 адъ (adŭ)，來自教會斯拉夫語 адъ (adŭ)，來自古希臘語 ᾍδης (Hā́idēs)。

ad (romanization)
а́да
а́ды (nominative plural)
а́дов (genitive plural)

соше́ствие Христа́ в а́д


fjord

借自古諾爾斯語 fjǫrðr。


fjord

派生自古諾爾斯語 fjǫrðr。

fjordu (genitive singular)
fjordy (nominative plural)
fjordov (genitive plural)
dub (declension pattern)


бледность

來自бле́дный (blédnyj, “蒼白的”) + -ость (-ostʹ, 名詞後表示狀態、性質、程度用)。

blédnostʹ (romanization)
бле́дности
бле́дности (nominative plural)
бле́дностей (genitive plural)


Балтийское море

Балти́йское (Baltíjskoje, “波羅的海”) + мо́ре (móre, “海”)，來自中世紀拉丁語 Mare Balticum；拉丁語是中世紀歐洲製圖學的標準語，依各地探險家和航海家本土語來理解。傳統認為此名由不来梅的亚当在1075造出，衍生自拉丁語 balteus (“腰帶”)，因其形狀像是腰帶。

Baltíjskoje móre (romanization)
Балти́йского мо́ря

Варя́жское море

波羅的海（海名，位於北歐）

波羅的海（海名，位於北歐）


страна

繼承自古東斯拉夫語 страна (strana)，源自俄語 страна (strana)，來自原始斯拉夫語 *storna。對照規則變化自東斯拉夫語支、帶充音的сторона́ (storoná)。

straná (romanization)
страны́
стра́ны (nominative plural)
стран (genitive plural)

четы́ре страны́ све́та


август

繼承自古東斯拉夫語 авъгустъ (avŭgustŭ)，來自中古希臘語 Αὔγουστος (Aúgoustos)，來自拉丁語 Augustus。

ávgust (romanization)
а́вгуста
а́вгусты (nominative plural)
а́вгустов (genitive plural)
а́вгустовский

в а́вгусте

в а́вгусте э́того го́да

в а́вгусте про́шлого го́да

в а́вгусте бу́дущего го́да

до а́вгуста

с а́вгуста по дека́брь

к а́вгусту

пе́рвое а́вгуста

пе́рвого а́вгуста

1-го а́вгуста 2010 г.

1.VIII.2010 г.


Багдад

Bagdád (romanization)
Багда́да
багда́дский

巴格達（首都名，位於伊拉克）


базар

起源自突厥語族，來自波斯語 بازار (bâzâr, “市場、市集”)。

bazár (romanization)
база́ра
база́ры (nominative plural)
база́ров (genitive plural)
база́рный

為轉移公眾視線而故意製造的騷亂、醜聞


балкон

balkón (romanization)
балко́на
балко́ны (nominative plural)
балко́нов (genitive plural)
балко́нный
балко́нчик (diminutive)


балкон

balkón (romanization)
балко́на
балко́ни (nominative plural)
балко́нів (genitive plural)


Австралия

Avstrálija (romanization)
Австра́лии
австрали́йский

Ru-Австралия.ogg

澳大利亞（國家名，位於大洋洲；首都： 坎培拉）


банк

bank (romanization)
ба́нка
ба́нкі (nominative plural)
ба́нкаў (genitive plural)
ба́нкаўскі


банк

bank (romanization)
ба́нка
ба́нки (nominative plural)
ба́нков (genitive plural)
ба́нковский


банк

bank (romanization)
ба́нку
ба́нки (nominative plural)
ба́нків (genitive plural)
ба́нківський


абсцесс

abscéss (romanization)
абсце́сса
абсце́ссы (nominative plural)
абсце́ссов (genitive plural)


английский

英語（англи́йский язы́к (anglíjskij jazýk)的縮略）

ты зна́ешь англи́йский?


бал

最早見於1705年。借自法語 bal。

bal (romanization)
ба́ла
балы́ (nominative plural)
бало́в (genitive plural)
ба́льный


radon

氡（化学符号Rn，原子序数86）；氡气


radon

氡（化学符号Rn，原子序数86）；氡气


bombaž

派生自威尼斯語 bombaso。


абсурд

absúrd (romanization)
абсу́рда
абсу́рды (nominative plural)
абсу́рдов (genitive plural)


абсурд

absúrd (romanization)
абсу́рду
абсу́рди (nominative plural)
абсу́рдів (genitive plural)


антиквариат

antikvariát (romanization)
антиквариа́та
антиквариа́ты (nominative plural)
антиквариа́тов (genitive plural)


plankton

借自古希臘語 planktós。


банка

繼承自原始斯拉夫語 *banъka，來自*baňa + *-ъka。

bánka (romanization)
ба́нки
ба́нки (nominative plural)
ба́нок (genitive plural)
ба́ночка (diminutive)


банка

借自德語 Bank或荷蘭語 bank。

bánka (romanization)
ба́нки
ба́нки (nominative plural)
ба́нок (genitive plural)

устричная банка（牡蠣灘）


любовь

繼承自古東斯拉夫語 любꙑ (ljuby)，來自原始斯拉夫語 *ľuby。
與包括梵語 लोभ (lobha, “渴望，貪心”)、英語 love等同源。

ljubóvʹ (romanization)
любви́
любви́ (nominative plural)
любве́й (genitive plural)
любо́вный


баба

繼承自原始斯拉夫語 *baba。

bába (romanization)
ба́бы
ба́бы (nominative plural)
баб (genitive plural)


баба

繼承自原始斯拉夫語 *baba。

bába (romanization)
ба́бы
ба́бы (nominative plural)
баб (genitive plural)
ба́бий
ба́бский
бабёнка (diminutive)
ба́бка
бабёшка

祖母，外婆 (ба́бушка (bábuška)的簡稱)

Ма́ма, а где ба́ба?

老女人，老太太 (ба́бушка (bábuška)的簡稱)

Жи́ли-бы́ли дед да ба́ба.

從前住著一位老公公跟老婆婆。

(任何) 婦女；鄉下婦女

Кто э́та ба́ба?

Все ба́бы — ду́ры; все мужики́ — сво́лочи (當代俄語俗話)

所有女人都是白痴；所有男人都是混蛋

ро́мовая ба́ба

сне́жная ба́ба

ка́менная ба́ба


баба

繼承自原始斯拉夫語 *baba。

bába (romanization)
ба́би
баби́ (nominative plural)
баб (genitive plural)

ба́бка

復活節時由牧師祝福的一種特殊、精緻的儀式麵包

復活節時由牧師祝福的一種特殊、精緻的儀式麵包

聖誕節對сніп (snip)的稱呼，為一束穀物（小麥或黑麥），在平安夜晚餐（свята́ вече́ря (svjatá večérja)）時帶入家中，放在房間的一角，之後餵給牲畜或牛吃


Anschluss

非同化借詞，源自德語 Anschluss。

anszlus的另一種拼寫法


Чорне море

Čórne móre (romanization)
Чо́рного мо́ря
чорномо́рський (uncountable)


песня

來自原始斯拉夫語 *pěsnь，改造常見結尾-ня (-nja)。

pjésnja (romanization)
пе́сні
пе́сні (nominative plural)
пе́сень (genitive plural)
пе́сенны
пе́сенька (diminutive)

Які́я вы лю́біце пе́сні? (正式)


песня

繼承自原始斯拉夫語 *pěsnь，改造常見結尾-ня (-nja)。

pésnja (romanization)
пе́сни
пе́сни (nominative plural)
пе́сен (genitive plural)
пе́сенный
пе́сенка (diminutive)

С пе́сней по жи́зни

沒有一天不歌唱。 (座右銘)

лебеди́ная пе́сня

до́лгая пе́сня

ста́рая пе́сня

Твоя́ но́вая маши́на — про́сто пе́сня!

你的新車真的讓我很震撼！


бар

bar (romanization)
ба́ра
ба́ры (nominative plural)
ба́ров (genitive plural)


бар

借自法語 bar，源自古希臘語 βάρος (báros)。


теория

teórija (romanization)
тео́рии
тео́рии (nominative plural)
тео́рий (genitive plural)

теория заговора

теория игр


sod

源自原始斯拉夫語 *sǫdъ。


кухня

kúxnja (romanization)
ку́хні
ку́хні (nominative plural)
ку́хань (genitive plural)


кухня

最早出現於18世紀。源自捷克語 kuchyně (“廚房”)經由波蘭語 kuchnia (“廚房”)，來自古高地德語 chuhhina、kuchī̆na (“廚房”)，來自拉丁語 cocina (“廚房”)。取代本土的俄語 пова́рня (povárnja, “廚房”)。

kúxnja (romanization)
ку́хни
ку́хни (nominative plural)
ку́хонь (genitive plural)
ку́хонный
ку́хонька (diminutive)

полити́ческая ку́хня


кухня

kúxnja (romanization)
ку́хні
ку́хні (nominative plural)
ку́хонь (genitive plural)
кухо́нний


Сингапур

Singapúr (romanization)
Сингапу́ра
Сингапу́ры (nominative plural)
Сингапу́ров (genitive plural)
сингапу́рский

Ru-Сингапур.ogg

新加坡（島及城邦名，位於東南亞）


Сингапур

Synhapúr (romanization)
Сингапу́ра
сингапу́рський (uncountable)

Сінгапу́р (Sinhapúr)的另一種寫法


gris

借自西班牙語 gris。


cringe

非同化借詞，源自英語 cringe。


enigma

借自西班牙語 enigma，源自拉丁語 aenigma (“riddle”)，源自古希臘語 αἴνιγμα (aínigma, “隐晦的交流，阴暗的话语”)。


wok

借自英語 wok，源頭來自粵語 鑊／镬 (wok6)。


кохання

коха́ти (koxáty) + -а́ння (-ánnja)。对比白俄羅斯語 каха́нне (kaxánnje)、波蘭語 kochanie。

koxánnja (romanization)
коха́ння
коха́ння (nominative plural)
коха́нь (genitive plural)

Uk-кохання.ogg


przysłówek

源自 przy- + słowo + -ek。仿譯自拉丁語 adverbium。


наречие

繼承自原始斯拉夫語 *narěčьje。可同步分析為на- (na-) + речь (rečʹ) + -ие (-ije)。

naréčije (romanization)
наре́чия
наре́чия (nominative plural)
наре́чий (genitive plural)

“наречие”的範圍一般較大，如俄語的北部、中部和南部方言。對於範圍較小的區域用詞（如莫斯科、雅庫茨克、明斯克），則應使用“говор”。


Октябрь

來自октя́брь (oktjábrʹ)。

十月革命及其紀念日（西曆11月7日）


эйфория

Ru-эйфори́я.ogg

Ru-эйфория.ogg


дзельква

借自格魯吉亞語 ძელქვა (ʒelkva)，源自ძელი (ʒeli, “樹”) + ქვაჲ (kvay, “石”)

dzélʹkva (romanization)
дзе́льквы
дзе́льквы (nominative plural)
дзелькв (genitive plural)


шаблон

šablón (romanization)
шабло́на
шабло́ны (nominative plural)
шабло́нов (genitive plural)


шаблон

šablón (romanization)
шабло́на
шабло́ни (nominative plural)
шабло́нів (genitive plural)
шабло́нний


шаблон

šablón (romanization)
шабло́ну
шабло́ни (nominative plural)
шабло́нів (genitive plural)
шабло́нний


радуга

繼承自原始斯拉夫語 *radǫga。第一個音素可能衍生自原始斯拉夫語 *radъ，而不是民間詞源學的原始斯拉夫語 *rajь。第二個音素來自原始斯拉夫語 *dǫga，大概與立陶宛語 dangùs (“天空，天堂”)或更進一步認為和原始日耳曼語 *tunglą (“天體”)同源，嘗試認定使用共同的原始印歐語詞根*denǵʰ-。
斯拉夫語同源詞包括烏克蘭語 ра́йдуга (rájduha)。
源頭來自上古奧塞提亞語 *ardunga-，亦可能與古典波斯語 درونه (durōna, “彩虹”)同源。

ráduga (romanization)
ра́дуги
ра́дуги (nominative plural)
ра́дуг (genitive plural)


кон

繼承自古東斯拉夫語 конъ (konŭ, “限制”)，來自原始斯拉夫語 *konъ (“開始；結束”)。

kon (romanization)
ко́на
коны́ (nominative plural)
коно́в (genitive plural)

поста́вить на кон


plod

來自原始斯拉夫語 *plodъ。


vrat

來自原始斯拉夫語 *vortъ。


школа

škóla (romanization)
шко́лы
шко́лы (nominative plural)
школ (genitive plural)


школа

借自波蘭語 szkoła (“學校”)，來自拉丁語 schola，來自古希臘語 σχολή (skholḗ)。

škóla (romanization)
шко́лы
шко́лы (nominative plural)
школ (genitive plural)
шко́льный

музыка́льная шко́ла


школа

škóla (romanization)
шко́ли
шко́ли (nominative plural)
шкіл (genitive plural)


krk

繼承自古捷克語 krk，繼承自原始斯拉夫語 *kъrkъ，源自原始印歐語 *(s)ker- (“轉，彎曲”)。


лето

繼承自原始斯拉夫語 *lěto (“年”)。

léto (romanization)
ле́та
лета́ (nominative plural)
лет (genitive plural)
ле́тний
ле́тный

ле́том

на ле́то

про́шлое ле́то

пять лет тому́ наза́д

Он в лета́х

Ско́лько вам лет?


oder

繼承自原始斯拉夫語 *odrъ。


bibelot

借自法語 bibelot。首次記錄於1883年。

antyczny bibelot ― 古玩

cenny bibelot ― 值钱的玩意儿

stary bibelot ― 老旧的东西

kolekcjonować/zbierać bibeloty ― 收集小装饰品


blitzkrieg

非同化借詞，源自德語 Blitzkrieg。首次記錄於1936年。


paragon

16世纪中叶，源自已弃用的法語 paragon，源自意大利語 paragone (“试金石”)，源自中古希臘語 παρακόνη (parakónē, “磨刀石”)。


prst

繼承自古捷克語 prst，繼承自原始斯拉夫語 *pьrstъ。

Strč prst skrz krk

把手指伸進喉嚨（捷克語繞口令）


prst

繼承自原始斯拉夫語 *pьrstъ。


pentagram

借自古希臘語 πεντάγραμμον (pentágrammon)。


палец

來自原始斯拉夫語 *pàlьcь (“拇指、手指”)。

páljec (romanization)
па́льца
па́льцы (nominative plural)
па́льцаў (genitive plural)


палец

繼承自原始斯拉夫語 *pàlьcь (“拇指、手指”)。

pálec (romanization)
па́льца
па́льцы (nominative plural)
па́льцев (genitive plural)
пальцево́й
па́льцевый
па́лечный
па́льчик (diminutive)

па́лец ноги́

большо́й па́лец

указа́тельный па́лец

сре́дний па́лец

безымя́нный па́лец

мизи́нец

предохрани́тельный (рези́новый) па́лец

па́лец о па́лец не уда́рить

不出一點力氣 (字面意思是「不抬起手指」)

па́льцем не шевельну́ть

不出一點力氣 (字面意思是「不抬起手指」)

ему́ па́льца в рот не клади́

смотре́ть сквозь па́льцы на что́-либо

透過指頭縫看；對著……瞇眼

обвести́ вокру́г па́льца

он па́льцем никого́ не тро́нет

вы́сосать из па́льца что́-либо

знать что́-либо как свои́ пять па́льцев

попа́сть па́льцем в не́бо

пока́зывать or ука́зывать па́льцем на + acc.

pokázyvatʹ or ukázyvatʹ pálʹcem na + acc.

знать как свои́ пять па́льцев

ко́сти па́льцев

ко́сти па́льцев ног


Pentateuch

借自古希臘語 πεντάτευχος (pentáteukhos)。


hymen

來自古希臘語 ὑμήν (humḗn, “皮，膜”)。


автобус

avtóbus (romanization)
авто́буса
авто́буси (nominative plural)
авто́бусів (genitive plural)
авто́бусний

Uk-автобус.ogg

公共汽車，公車，公交車，巴士


Македония

借自古希臘語 Μακεδονία (Makedonía)。

Makedónija (romanization)
Македо́нии
македо́нский

Ru-Македония.ogg


Сербия

Sérbija (romanization)
Се́рбии
Се́рбии (nominative plural)
Се́рбий (genitive plural)
се́рбский

塞爾維亞（國家名，位於南歐的巴爾幹半島；首都： 貝爾格萊德）


Греция

繼承自中古俄語 Греція (Grecija)、Грецыя (Grecyja) (17世紀中葉)，來自中古波蘭語 Grecja，來自拉丁語 Graecia，來自古希臘語 Γραικός (Graikós)，未知源頭。

Grécija (romanization)
Гре́ции
гре́ческий
гре́цкий

希臘（國家名，位於東南歐；首都： 雅典）


agitator

借自德語 Agitator，源自拉丁語 agitātor。字面分析等同於 agitować + -ator。首次記錄於1833年。


Венгрия

首次出現於1698年，源自 венгр (vengr) + -ия (-ija)。替代了中古俄語 Венгры (Vengry)，後者直接借自波蘭語 Węgry。

Véngrija (romanization)
Ве́нгрии
венге́рский

Ru-Венгрия.ogg

匈牙利（國家名，位於中歐；首都： 布達佩斯）


Латвия

Látvija (romanization)
Ла́твии
латви́йский
латы́шский

Латви́йская Респу́блика

拉脫維亞（國家名，位於東歐；首都： 里加）

拉脫維亞（國家名，位於東歐；首都： 里加）


Болгария

Bolgárija (romanization)
Болга́рии
болга́рский

Ru-Болгария.ogg

Респу́блика Болга́рия

保加利亞（國家名，位於東南歐；首都： 索非亞）

保加利亞（國家名，位於東南歐；首都： 索非亞）


Германия

借自拉丁語 Germānia。

Germánija (romanization)
Герма́нии
герма́нский
неме́цкий

Ru-Германия.ogg

Неме́тчина

德國（國家名，位於中歐）

德國（國家名，位於中歐）


Италия

Itálija (romanization)
Ита́лии
Ита́лии (nominative plural)
Ита́лий (genitive plural)
италья́нский

意大利，義大利（國家名，位於南歐；首都： 羅馬）


Бельгия

Bélʹgija (romanization)
Бе́льгии
Бе́льгии (nominative plural)
Бе́льгий (genitive plural)
бельги́йский

Ru-Бельгия.ogg

比利時（國家名，位於西歐；首都： 布魯塞爾）


Турция

借自新拉丁語 Turcia。

Túrcija (romanization)
Ту́рции
туре́цкий

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）


Эстония

源自中世紀拉丁語 Estonia。亦對照 Эстля́ндия (Estljándija)。

Estónija (romanization)
Эсто́нии
эсто́нский

Ru-Эстония.ogg

愛沙尼亞（國家名，位於東歐；首都： 塔林）


Швеция

自身源自中世紀拉丁語 Suecia。

Švécija (romanization)
Шве́ции
шве́дский

瑞典（國家名，位於北歐）


Норвегия

Norvégija (romanization)
Норве́гии
Норве́гии (nominative plural)
Норве́гий (genitive plural)
норве́жский

Ru-Норвегия.ogg

挪威（國家名，位於北歐；首都及最大城市： 奧斯陸）


Азербайджан

阿塞拜疆（國家名，位於亞洲和歐洲）


Азербайджан

Azerbajdžán, Azɛrbajdžán (romanization)
Азербайджа́на
азербайджа́нский

Ru-Азербайджан.ogg

阿塞拜疆（國家名，位於亞洲和歐洲）


Азербайджан

阿塞拜疆（國家名，位於亞洲和歐洲）


Финляндия

借自瑞典語 Finland (“芬蘭”)。代替了固有的古東斯拉夫語 Сумь (Sumĭ, “芬蘭”)。

Finljándija (romanization)
Финля́ндии
финля́ндский
фи́нский

Ru-Финляндия.ogg


Беларусь

源自 Бе́лая Русь (Bjélaja Rusʹ, “白魯塞尼亞或白色羅斯”)，繼承自古東斯拉夫語 Бѣла Русь (Běla Rusĭ, “白魯塞尼亞或白色羅斯”)。

Bjelarúsʹ (romanization)
Белару́сі
белару́скі (uncountable)

Be-Беларусь.oga

Бе́лая Русь

白俄羅斯（國家名，位於東歐）

白俄羅斯（國家名，位於東歐）

Рэспу́блiка Белару́сь

у/ў Белару́сі

у/ў Белару́сь

з Белару́сі


Беларусь

借自白俄羅斯語 Белару́сь (Bjelarúsʹ)。

Belarúsʹ (romanization)
Белару́си
белору́сский

Ru-Беларусь.ogg

Белору́ссия

白俄羅斯（國家名，位於東歐）

Бе́лая Русь

白俄羅斯（國家名，位於東歐）

白俄羅斯（國家名，位於東歐）

в Белару́си

в Белару́сь

из Белару́си


Украина

繼承自古東斯拉夫語 оукраина (ukraina, “國境”)，同步分析為у- (u-) + край (kraj) + -ина (-ina)。

Ukraína (romanization)
Ukráina (romanization)
Украи́ны
Укра́ины
украи́нский

Ru-Украина.ogg

Malorússija

過時，現認為對烏克蘭有冒犯性

在俄羅斯，Украина大多與介詞на (na)一起使用：
:: Я живу́ на Украи́не. — 我住在烏克蘭。

Я живу́ на Украи́не. — 我住在烏克蘭。

在烏克蘭，Украина大多與介詞в (v)一起使用：
:: Я живу́ в Украи́не. — 我住在烏克蘭。

Я живу́ в Украи́не. — 我住在烏克蘭。

烏克蘭人繼續使用“на Украине”的理由是這意味著烏克蘭仍是俄羅斯（或蘇聯）的一部分，但烏克蘭已於1991年脫離蘇聯。除了某些例外情況，“в”用於國家或政體，“на”則用於更廣泛的地理區域。

烏克蘭（國家名，位於東歐；首都及最大城市： 基輔）

в Украи́не

在烏克蘭（在烏克蘭首選，現在也被許多俄羅斯人使用 [借自烏克蘭語]）

на Украи́не

在烏克蘭（在俄羅斯首選）


Россия

繼承自古東斯拉夫語 Роси́ꙗ (Rosíja)。這是基輔大都會塞浦路斯於1387年4月24日抄錄的約翰·克利馬科斯的禁慾修道主義論書《神聖攀登的天梯》中已知的第一個西里爾字母拼寫的名字。

Rossíja (romanization)
Росси́и
росси́йский
Россию́шка (diminutive)

Росси́йская Федера́ция

俄羅斯（國家名，位於亞洲和東歐；首都： 莫斯科）

俄羅斯（國家名，位於亞洲和東歐；首都： 莫斯科）

РФ

俄羅斯（國家名，位於亞洲和東歐；首都： 莫斯科）

俄羅斯（國家名，位於亞洲和東歐；首都： 莫斯科）

Гарда́рика

俄羅斯（國家名，位於亞洲和東歐；首都： 莫斯科）

新詞

貶義或戲謔，更多用於網路或政治俚語，也有小寫形式

Pynebábvɛ, 字面意思是“普京的津巴布韋”

貶義或戲謔，更多用於烏克蘭境內，也有小寫形式

Ма́лая Росси́я

Málaja Rossíja, “小俄羅斯、烏克蘭人”

Малоро́ссия

Maloróssija, “小俄羅斯、烏克蘭人”

Вели́кая Русь

Velíkaja Rusʹ, “大俄羅斯。東北羅斯”

Росгва́рдия

Rosgvárdija, “俄羅斯聯邦國家近衛軍”

Роскомнадзо́р

Roskomnadzór, “俄羅斯聯邦通信、資訊科技和大眾傳媒監督局”

俄羅斯（國家名，位於亞洲和東歐；首都： 莫斯科）

в Росси́и

в Росси́ю

из Росси́и


objekt

源自拉丁語 iacio。


авария

avárija (romanization)
ава́рии
ава́рии (nominative plural)
ава́рий (genitive plural)
авари́йный


большинство

бо́льше (bólʹše) + -инство́ (-instvó)。

Ru-большинство.ogg


безграмотность

源自 безгра́мотный (bezgrámotnyj, “文盲的”) + -ость (-ostʹ, “名詞化後綴”)。


Амазонка

亞馬遜（河名，位於祕魯和哥倫比亞、巴西）


аэропорт

aeropórt (romanization)
аэропо́рта
аэропо́рты (nominative plural)
аэропо́ртов (genitive plural)

Ru-аэропорт.ogg


безопасность

源自безопа́сный (bezopásnyj, “安全的”) + -ость (-ostʹ, 名词化后缀)。

Ru-безопасность.ogg


бедность

來自бе́дный (bédnyj, “貧窮”) + -ость (-ostʹ, “表示性質，狀態”)。

Ru-бедность.ogg


Антарктика

Antárktika (romanization)
Анта́рктики
Анта́рктики (nominative plural)
Анта́рктик (genitive plural)

這不是指南極洲大陸，南極洲被翻譯為Антаркти́да (Antarktída)。

南極（地區名，位於南極點範圍）


биография

biográfija (romanization)
биогра́фии
биогра́фии (nominative plural)
биогра́фий (genitive plural)

Ru-биография.ogg


автобиография

來自古希臘語 αὐτο- (auto-)，來自αὐτός (autós, “自己”) + βίος (bíos, “生命”) + γράφω (gráphō, “書寫”)。

avtobiográfija (romanization)
автобиогра́фии
автобиогра́фии (nominative plural)
автобиогра́фий (genitive plural)


беспорядок

besporjádok (romanization)
беспоря́дка
беспоря́дки (nominative plural)
беспоря́дков (genitive plural)

Ru-беспорядок.ogg


ботинок

botínok (romanization)
боти́нка
боти́нки (nominative plural)
боти́нок (genitive plural)
боти́ночек (diminutive)

Ru-ботинок.ogg


Альпы

阿爾卑斯（山脈名，位於歐洲）


амазонка

源自古希臘語 Ἀμαζών (Amazṓn, “亞馬遜 (神話)”) + -ка (-ka)。

amazónka (romanization)
амазо́нки
амазо́нки (nominative plural)
амазо́нок (genitive plural)
амазо́нский

Ru-амазонка.ogg


анализ

análiz (romanization)
ана́лиза
ана́лизы (nominative plural)
ана́лизов (genitive plural)


Арктика

Árktika (romanization)
А́рктики
А́рктики (nominative plural)
А́рктик (genitive plural)

北極（地區名，位於北極點周圍）


башмак

源自突厥語族源頭。
對照韃靼語 башмак (başmaq, “鞋子”)、方言土耳其語 başmak (“鞋子”)。

bašmák (romanization)
башмака́
башмаки́ (nominative plural)
башмако́в (genitive plural)

быть под башмако́м


Афины

借自古希臘語 Ἀθῆναι (Athênai)。

雅典（首都名，位於希腊）


бифштекс

bifštɛ́ks (romanization)
бифште́кса
бифште́ксы (nominative plural)
бифште́ксов (genitive plural)

Ru-бифштекс.ogg


аппетит

appetít (romanization)
аппети́та
аппети́ты (nominative plural)
аппети́тов (genitive plural)

Ru-аппетит.ogg

Прия́тного аппети́та!


Аляска

Aljáska (romanization)
Аля́ски
Аля́ски (nominative plural)
Аля́сок (genitive plural)

在正式書寫中，Аляска和其他美國州名都處在一定的語法結構中，因此不進行變格。

阿拉斯加（州名，位於美國）

На необита́емом о́строве шта́та Аля́ска на́чал изверга́ться вулка́н Августи́н

位于阿拉斯加一无人岛上的奥古斯丁火山开始喷发


Боливия

Bolívija (romanization)
Боли́вии
боливи́йский

Ru-Боливия.ogg

玻利維亞（國家名，位於南美洲）


Балканы

巴爾幹（地區名，位於東南歐）

巴爾幹山脈（山區名，位於東南歐巴爾幹半島）


Арканзас

Ru-Арканзас.ogg

阿肯色州（州名，位於美國）


библия

首次用於1499年。借自拉丁語 biblia，來自古希臘語 βιβλία (biblía, “書”)，源頭來自古希臘語 βίβλος (bíblos, “書”)，古希臘語 βύβλος (búblos, “莎草紙”)的變體。這個詞來源於腓尼基城市比布魯斯的名字，該城市在古代以出口莎草紙而聞名。

bíblija (romanization)
би́блии
би́блии (nominative plural)
би́блий (genitive plural)
библе́йский


амбар

經由突厥語族 (對照韃靼語 амбар (ambar))，來自波斯語 انبار (ambâr)。

ambár (romanization)
амба́ра
амба́ры (nominative plural)
амба́ров (genitive plural)
амба́рный


бедствие

來自беда́ (bedá) + -ство (-stvo) + -ие (-ije)或教會斯拉夫語 бѣдьство (bědĭstvo)，其他斯拉夫語族特徵為-ствие (-stvije)。

bédstvije (romanization)
бе́дствия
бе́дствия (nominative plural)
бе́дствий (genitive plural)
бе́дственный

Ru-бедствие.ogg


болезнь

繼承自原始斯拉夫語 *bolěznь。等同於боле́ть (bolétʹ) + -знь (-znʹ)。

boléznʹ (romanization)
боле́зни
боле́зни (nominative plural)
боле́зней (genitive plural)

Ru-болезнь.ogg


администрация

administrácija (romanization)
администра́ции
администра́ции (nominative plural)
администра́ций (genitive plural)
администрати́вный
администрацио́нный

Ru-администрация.ogg

вое́нная администра́ция


анекдот

anekdót (romanization)
анекдо́та
анекдо́ты (nominative plural)
анекдо́тов (genitive plural)

Ru-анекдот.ogg


анекдот

anekdót (romanization)
анекдо́ту
анекдо́ти (nominative plural)
анекдо́тів (genitive plural)
анекдоти́чний

Uk-анекдот.ogg


автомобиль

avtomobílʹ (romanization)
автомоби́ля
автомоби́ли (nominative plural)
автомоби́лей (genitive plural)
автомоби́льный
автомоби́льчик (diminutive)

Ru-автомобиль.ogg


арифметика

arifmétika (romanization)
арифме́тики
арифме́тики (nominative plural)
арифме́тик (genitive plural)


арифметика

aryfmétyka (romanization)
арифме́тики
арифме́тики (nominative plural)
арифме́тик (genitive plural)


бутерброд

butɛrbród, buterbród (romanization)
бутербро́да
бутербро́ды (nominative plural)
бутербро́дов (genitive plural)

Ru-бутерброд.ogg

— Никто́ не ска́жет, бу́дто я / Тира́н и сумасбро́д, / За то́, что к ча́ю я люблю́ / Хоро́ший бутербро́д.

“沒人會說我，/ 瘋狂又無道，/ 因為我愛茶，/ 和好吃的麵包。”

1983, 薩穆伊爾·馬爾夏克, Баллада о королевском бутерброде [國王麵包的歌謠], translation艾倫·亞歷山大·米恩所著的The King’s Breakfast:


бутылка

butýlka (romanization)
буты́лки
буты́лки (nominative plural)
буты́лок (genitive plural)
буты́лочный
буты́лочка (diminutive)

Ru-бутылка.ogg


аорист

借自古希臘語 ἀόριστος (aóristos, “未做，未完成”)。

aórist (romanization)
ао́риста
ао́ристы (nominative plural)
ао́ристов (genitive plural)


алмаз

借自韃靼語 алмаз (almaz)，來自波斯語 الماس (almâs, “鑽石”)。

almáz (romanization)
алма́за
алма́зы (nominative plural)
алма́зов (genitive plural)
алма́зный


алмаз

almáz (romanization)
алма́зу
алма́за
алма́зи (nominative plural)
алма́зів (genitive plural)
алма́зний


Босния и Герцеговина

Bósnija i Gercegovína (romanization)
Бо́снии и Герцегови́ны

Ru-Босния и Герцеговина.ogg

波斯尼亞和黑塞哥維那（國家名，位於東南歐）

zh-Босния_и_Герцеговина-ru-name-uTVb6cej


авторитет

avtoritét (romanization)
авторите́та
авторите́ты (nominative plural)
авторите́тов (genitive plural)

Ru-авторитет.ogg


авторитет

借自波蘭語 autorytet，來自德語 Autorität，來自拉丁語 auctōritās。

avtorytét (romanization)
авторите́ту
авторите́та
авторите́ти (nominative plural)
авторите́тів (genitive plural)

Uk-авторитет.ogg


армия

來自早期армѣя (arměja)/армея (armeja)，直接來自法語 armée或經由德語 Armee。

ármija (romanization)
а́рмии
а́рмии (nominative plural)
а́рмий (genitive plural)
арме́йский


атака

atáka (romanization)
ата́ки
ата́ки (nominative plural)
ата́к (genitive plural)


библиотека

來自古希臘語 βῐβλῐοθήκη (bibliothḗkē)。

bibliotéka (romanization)
библиоте́ки
библиоте́ки (nominative plural)
библиоте́к (genitive plural)
библиоте́чный
библиоте́чка (diminutive)

Ru-библиотека.ogg


борьба

繼承自原始斯拉夫語 *borьba。詞性上為боро́ться (borótʹsja) + -ьба (-ʹba)。

Борьба́ состоя́ла в том, что его́ раздража́ли посети́тели, господа́, осо́бенно да́мы.

他的鬥爭來源於使他感到煩惱的訪客們：有男士，更主要是女士。

1911, 列夫·托爾斯泰, 謝爾基神父, 第2部分:

борьба́ за справедли́вость

борьба́ с бе́дностью

наро́дная борьба́ в тылу́


безобразие

借自教會斯拉夫語 безобразиѥ (bezobrazije)。可同步分析為без- (bez-) + о́браз (óbraz) + -ие (-ije)。

bezobrázije (romanization)
безобра́зия
безобра́зия (nominative plural)
безобра́зий (genitive plural)

Ru-безобразие.ogg

Безобра́зие!


Албания

Albánija (romanization)
Алба́нии
алба́нский

Ru-Албания.ogg

阿爾巴尼亞（國家名，位於東南歐；首都： 地拉那）

Респу́блика Алба́ния


булка

búlka (romanization)
бу́лки
бу́лки (nominative plural)
бу́лок (genitive plural)
бу́лочный
бу́лочка (diminutive)


булка

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)對照波蘭語 bułka、俄語 бу́лка (búlka)。

búlka (romanization)
бу́лки
бу́лки (nominative plural)
бу́лок (genitive plural)
бу́лочка (diminutive)


алфавит

來自古希臘語 ἀλφάβητος (alphábētos)。重音在第二音節的發音直接來自希臘語，而重音在第三音節的發音則是發生了改變，可能是仿照法語，並成為主流發音。對照烏克蘭語 алфа́віт (alfávit)。

alfavít (romanization)
alfávit (romanization)
алфави́та
алфа́вита
алфави́ты (nominative plural)
алфа́виты (nominative plural)
алфави́тов (genitive plural)
алфа́витов (genitive plural)

Ru-алфавит.ogg


академия

akadémija (romanization)
акаде́мии
акаде́мии (nominative plural)
акаде́мий (genitive plural)

Ru-академия.ogg

Акаде́мия нау́к

Акаде́мия худо́жеств

Вое́нная акаде́мия

Вое́нно-возду́шная акаде́мия

Вое́нно-медици́нская акаде́мия

Вое́нно-морска́я акаде́мия

Акаде́мия сельскохозя́йственных нау́к


астероид

asteróid, astɛróid (romanization)
астеро́ида
астеро́иды (nominative plural)
астеро́идов (genitive plural)


биология

biológija (romanization)
биоло́гии
биоло́гии (nominative plural)
биоло́гий (genitive plural)

Ru-биология.ogg


анархия

源自古希臘語 ἀναρχία (anarkhía)，來自ἀν- (an-, “無”) + ἀρχή (arkhḗ, “權力，權威”)。

anárxija (romanization)
ана́рхии
ана́рхии (nominative plural)
ана́рхий (genitive plural)

ана́рхия произво́дства


апельсин

借自荷蘭語 appelsien，來自法語 pomme de Sine (“甜橙”)。

apelʹsín (romanization)
апельси́на
апельси́ны (nominative plural)
апельси́нов (genitive plural)
апельси́н^* (genitive plural)
апельси́новый

Ru-апельсин.ogg

го́рький апельси́н

до́лька апельси́на

(понима́ть) как свинья́ в апельси́нах (諺語)

（對某事物的了解）就像豬對橘子的了解一樣


апельсин

借自俄語 апельси́н (apelʹsín)，來自荷蘭語 appelsien，來自法語 pomme de Sine (字面意思是“甜橙”)。

apelʹsýn (romanization)
апельси́на
апельси́ни (nominative plural)
апельси́нів (genitive plural)


Белград

源自南斯拉夫語系。Бе́лгород (Bélgorod)的同源對似詞。

貝爾格萊德（首都名，位於塞爾維亞）


Белград

貝爾格萊德（首都名，位於塞爾維亞）


архитектура

arxitektúra (romanization)
архитекту́ры
архитекту́ры (nominative plural)
архитекту́р (genitive plural)

Ru-архитектура.ogg


больница

bolʹníca (romanization)
больни́цы
больни́цы (nominative plural)
больни́ц (genitive plural)
больни́чный
больни́чка (diminutive)

Ru-больница.ogg

ложи́ться в больни́цу


берег

繼承自古東斯拉夫語 берегъ (beregŭ)，來自原始斯拉夫語 *bergъ。брег (breg)的同源對似詞，源自教會斯拉夫語。

béreg (romanization)
бе́рега
берега́^* (nominative plural)
берего́в (genitive plural)
берегово́й
бережо́к (diminutive)

брег

岸，海濱，海岸，湖岸，河岸

在на́ берег (ná bereg, “岸上”)的表達上，重音可能落在介詞上。

岸，海濱，海岸，湖岸，河岸


берег

來自古東斯拉夫語 берегъ (beregŭ)，來自原始斯拉夫語 *bergъ。

béreh (romanization)
бе́рега
береги́ (nominative plural)
берегі́в (genitive plural)
берегови́й
бережо́к (diminutive)

岸，海濱，海岸，湖岸，河岸

洞口或溝渠的邊緣或邊界（對照中古英語 brinke）

杯、碗、布、織物、組織的邊緣（對照中古英語 brinke）


Брюссель

Brjussélʹ, Brjussɛ́lʹ (romanization)
Брюссе́ля
Брюссе́ли (nominative plural)
Брюссе́лей (genitive plural)
брюссе́льский

布魯塞爾（首都名，位於比利時）


Брюссель

Brjussélʹ (romanization)
Брюссе́ля
брюссе́льський (uncountable)

布魯塞爾（首都名，位於比利時）


Амстердам

Amstɛrdám, Amsterdám (romanization)
Амстерда́ма
Амстерда́мы (nominative plural)
Амстерда́мов (genitive plural)
амстерда́мский

阿姆斯特丹（首都名，位於荷蘭）

阿姆斯特丹（市名，位於紐約）


Амстердам

阿姆斯特丹（首都名，位於荷蘭）

阿姆斯特丹（市名，位於紐約）


Анкара

音譯自土耳其語 Ankara。

安卡拉（首都名，位於土耳其）


Анкара

來自土耳其語 Ankara。

安卡拉（首都名，位於土耳其）


апрель

繼承自古東斯拉夫語 апрѣль (aprělĭ)，早期априль (aprilĭ)，來自中古希臘語 Απρίλιος (Aprílios)，來自拉丁語 Aprīlis，來自（大概）伊特拉斯坎語 𐌀𐌐𐌓𐌖 (apru)，來自古希臘語 Ἀφροδίτη (Aphrodítē)。對於第二個音節帶 ѣ 的詞形，索博列夫斯基解釋稱是借自諾夫哥羅德書面語。

aprélʹ (romanization)
апре́ля
апре́ли (nominative plural)
апре́лей (genitive plural)
апре́льский

в апре́ле

в апре́ле э́того го́да

в апре́ле про́шлого го́да

в апре́ле бу́дущего го́да

до апре́ля

с апре́ля по дека́брь

к апре́лю

пе́рвое апре́ля

пе́рвого апре́ля

1-го апре́ля 2010 г.

1.IV.2010 г.


буря

繼承自原始斯拉夫語 *buřa，與保加利亞語 бу́ря (búrja)、斯洛文尼亞語 burja、波蘭語 burza、塞爾維亞-克羅地亞語 бура/bura、斯洛伐克語 búrka (“暴風雨”)和búrať (“壓碎”)等同源。斯拉夫語族以外與包括古諾爾斯語 byrr (“順向的風”)、拉丁語 furo (“我發怒，胡言亂語”)、梵語 भुरति (bhurati, “攪拌，發抖”)等同源。對照土耳其語 bora (“颮”)。

búrja (romanization)
бу́ри
бу́ри (nominative plural)
бурь (genitive plural)
бурево́й

Вели́кое чу́до бы́ло в том, что шесть корабле́й пока́ шли, и ещё бо́льшее чу́до, что бе́шеная си́ла бу́ри не размета́ла их по тёмному кипя́щему мо́рю.

六艘船仍然在前面航行，这是一个伟大的奇迹；而更大的奇迹是，风暴的汹涌力量没有让他们在黑暗、汹涌的海面上被冲散。

1946, И. А. Ефремов, На краю Ойкумены [在人境边缘]:

Бури нас всех позовут, / В море герои уйдут.

風暴將召喚我們所有人，/英雄們將離開到大海上。

1967, Виталий Коржиков, Весёлое мореплавание Солнышкина [索尔尼什金的愉快航行]:


буря

來自原始斯拉夫語 *buřa。

búrja (romanization)
бу́рі
бу́рі (nominative plural)
бур (genitive plural)

зати́шшя пе́ред бу́рею


Азия

Asia（大陸名，位於地球）


бок

繼承自古白俄羅斯語 бокъ (bok)，來自原始斯拉夫語 *bokъ (“邊”)。

bok (romanization)
бо́ку
бакі́ (nominative plural)
бако́ў (genitive plural)


бок

bok (romanization)
бо́ка
бакі́ (nominative plural)
бако́ў (genitive plural)


бок

繼承自原始斯拉夫語 *bokъ。

bok (romanization)
бо́ка
бока́ (nominative plural)
боко́в (genitive plural)
боково́й
бочо́к (diminutive)

на́ бок

бок о́ бок

под бо́ком

на боку́


азбука

繼承自古東斯拉夫語 азъбукꙑ (azŭbuky)；源自教會斯拉夫語 азъбоукꙑ (azŭbuky)，來自西里爾字母表的第一個字母名稱，азъ (azŭ) + боукꙑ (buky)、仿譯自古希臘語 ἀλφάβητος (alphábētos)。

ázbuka (romanization)
а́збукі
а́збукі (nominative plural)
а́збук (genitive plural)


азбука

ázbuka (romanization)
а́збуки
а́збуки (nominative plural)
а́збук (genitive plural)
а́збучный
а́збучка (diminutive)

Ru-а́збука.ogg

а́збука Мо́рзе

а́збука Бра́йля

слогова́я а́збука


азбука

新創於古東斯拉夫語 азъбукы (azŭbuky)之後，源自教會斯拉夫語 азъбоукꙑ (azŭbuky)，由西里爾字母表的前兩個字母構成，азъ (azŭ) + боукꙑ (buky)，仿譯自古希臘語 ἀλφάβητος (alphábētos)。
1627年被證實，對照язъбука (jazʺbuka) (17–18世紀)。

ázbuka (romanization)
а́збуки
а́збуки (nominative plural)
а́збук (genitive plural)

алфаві́т

字母表，尤指舊西里爾字母

альфабе́т

字母表，尤指舊西里爾字母

абе́тка

字母表，尤指舊西里爾字母

абе́тло

字母表，尤指舊西里爾字母

字母表，尤指舊西里爾字母


аптека

繼承自中古俄語 аптека (apteka)，來自古盧森尼亞語 аптека (apteka)，來自中古波蘭語 apteka（約16世紀）。可能來自古波蘭語 apoteka（1484年可考）和中古高地德語 apothēke，但更多可能來自中古低地德語 abteke。無論如何，源自拉丁語 apothēca (“倉庫”)和古希臘語 ἀποθήκη (apothḗkē)，來自ἀποτίθημι (apotíthēmi, “放到一邊；貯存”)，來自ἀπο- (apo-, “離，走”) + τίθημι (títhēmi, “放置”)。源頭來自原始印歐語 *h₂epó和*dʰé-dʰeh₁-ti。

aptéka (romanization)
апте́ки
апте́ки (nominative plural)
апте́к (genitive plural)
апте́чный
апте́чка (diminutive)


аптека

aptéka (romanization)
апте́ки
апте́ки (nominative plural)
апте́к (genitive plural)


Афганистан

Afganistán (romanization)
Афганиста́на
афга́нский

Ru-Афганистан.ogg

阿富汗（國家名，位於中亞；首都： 喀布爾）


Бутан

Bután (romanization)
Бута́на
бута́нскі (uncountable)

不丹（國家名，位於南亞）


Бутан

Bután (romanization)
Бута́на
бута́нский

不丹（國家名，位於南亞）


Бутан

Bután (romanization)
Бута́ну
бута́нський (uncountable)

Королі́вство Бута́н

不丹（國家名，位於南亞）

不丹（國家名，位於南亞）

(官方名稱)


Британия

Británija (romanization)
Брита́нии
брита́нский

Соединённое Королевство Великобритании и Северной Ирландии

Sojedinjónnoje Korolevstvo Velikobritanii i Severnoj Irlandii

不列顛（島名，位於北歐聯合王國的一部分）

英國（國家名，位於北歐）


Аргентина

Argentína (romanization)
Аргенти́ны
аргенти́нский

Ru-Аргентина.ogg

阿根廷（國家名，位於南美洲）


Аргентина

阿根廷（國家名，位於南美洲）


борщ

繼承自原始斯拉夫語 *bъrščь，原意為「獨活」，接著指「獨活湯」，之後意思又變為「甜菜湯」，來自原始波羅的-斯拉夫語 *bursktis。

boršč (romanization)
борща́
борщи́ (nominative plural)
борще́й (genitive plural)
борщево́й
бо́рщик (diminutive)
борще́ц (diminutive)
борщо́к (diminutive)

*: 西里爾字母: бо̏ршч
*: 拉丁字母: bȍršč


борщ

boršč (romanization)
борщу́
борщі́ (nominative plural)
борщі́в (genitive plural)
борще́вий
борщови́й
борщівни́й
бо́рщик (diminutive)
борще́ць (diminutive)


Алжир

Alžír (romanization)
Алжи́ра
алжи́рский

阿爾及利亞（國家名，位於北非）

阿爾及爾（首都名，位於阿爾及利亞）


Алжир

Alžýr (romanization)
Алжи́ру
алжи́рський (uncountable)

阿爾及利亞（國家名，位於北非）


Алжир

Alžýr (romanization)
Алжи́ра
алжи́рський (uncountable)

阿爾及爾（首都名，位於阿爾及利亞）


ананас

ananás (romanization)
анана́са
анана́сы (nominative plural)
анана́саў (genitive plural)


ананас

ananás (romanization)
анана́са
анана́сы (nominative plural)
анана́сов (genitive plural)
анана́совый
анана́сик (diminutive)


ананас

ananás (romanization)
анана́са
анана́си (nominative plural)
анана́сів (genitive plural)


цикл

cikl (romanization)
ци́кла
ци́клы (nominative plural)
ци́клов (genitive plural)


цикл

來自拉丁語 cyclus。

cykl (romanization)
ци́клу
ци́кли (nominative plural)
ци́клів (genitive plural)


беда

繼承自原始斯拉夫語 *běda，來自原始印歐語 *bʰeydʰ-，英語 bide、faith和fidelity也經由此。

bedá (romanization)
беды́
бе́ды (nominative plural)
бед (genitive plural)


брак

經由波蘭語 brak，來自中古低地德語 brak (“缺點，缺陷；斷裂”)。


брак

借自教會斯拉夫語 бракъ (brakŭ)，來自原始斯拉夫語 *borkъ。

brak (romanization)
бра́ка
бра́ки (nominative plural)
бра́ков (genitive plural)
бра́чный


брак

經由波蘭語 brak，來自中古低地德語 brak (“缺點，缺陷；斷裂”)。對照現代德語 Bruch和英語 break。

brak (romanization)
бра́ка
бра́ки (nominative plural)
бра́ков (genitive plural)


брак

經由波蘭語 brak，來自中古低地德語 brak (“缺點，缺陷；斷裂”)。

brak (romanization)
бра́ку
бра́ки (nominative plural)
бра́ків (genitive plural)


класс

klass (romanization)
кла́сса
кла́ссы (nominative plural)
кла́ссов (genitive plural)
кла́ссный
кла́ссовый


аналог

análog (romanization)
ана́лога
ана́логи (nominative plural)
ана́логов (genitive plural)


буква

繼承自原始斯拉夫語 *buky。

búkva (romanization)
бу́квы
бу́квы (nominative plural)
бу́кваў (genitive plural)


буква

繼承自古東斯拉夫語 бꙋкꙑ (buky)，繼承自原始斯拉夫語 *buky。бу́ки (búki)的同源對似詞。

búkva (romanization)
бу́квы
бу́квы (nominative plural)
букв (genitive plural)
бу́квенный
бу́квочка (diminutive)
бу́ковка (diminutive)

бу́ква зако́на


буква

繼承自古東斯拉夫語 бꙋкꙑ (buky)，繼承自原始斯拉夫語 *buky。

búkva (romanization)
бу́кви
бу́кви (nominative plural)
букв (genitive plural)
бу́квений


исследование

來自動詞иссле́довать (isslédovatʹ, “探測，探究”)，其轉變自名詞след (sled, “足跡，行蹤，痕跡”)。

isslédovanije (romanization)
иссле́дования
иссле́дования (nominative plural)
иссле́дований (genitive plural)

Ru-исследование.ogg


группа

grúppa (romanization)
гру́ппы
гру́ппы (nominative plural)
групп (genitive plural)
группово́й
гру́ппка (diminutive)


расположение

расположи́ть (raspoložítʹ) + -е́ние (-énije)。

raspoložénije (romanization)
расположе́ния
расположе́ния (nominative plural)
расположе́ний (genitive plural)

Ru-расположение.ogg


способность

來自спосо́бный (sposóbnyj) + -ость (-ostʹ)。

sposóbnostʹ (romanization)
спосо́бности
спосо́бности (nominative plural)
спосо́бностей (genitive plural)

Ru-способность.ogg

покупа́тельная спосо́бность

спосо́бность к сопротивл́ению

музыќальные спосо́бности

челов́ек с больш́ими спосо́бностями


проект

proékt (romanization)
прое́кта
прое́кты (nominative plural)
прое́ктов (genitive plural)
прое́ктный


проект

源自德語 Projekt。中間拼作 -єкт- 的 проє́кт (projékt)於2019年被烏克蘭教育與科學部列為標準拼寫。

proékt (romanization)
прое́кту
прое́кти (nominative plural)
прое́ктів (genitive plural)

проє́кт (projékt)的另一種寫法：計畫、設計、草稿


пара

來自波蘭語 para，來自中古高地德語 pâr（德語 Paar），來自拉丁語 pār。

pára (romanization)
па́ры
па́ры (nominative plural)
пар (genitive plural)
па́рный
па́рочка (diminutive)

па́ра э́той перча́тке

大學中時長兩小時的課程、講座

Первый из них, одетый в летнюю серенькую пару

他們中的第一個人，穿著一套灰色夏裝

1969, Булгаков, 章號 1, 出自 Мастер и Маргарита:


пара

來自原始斯拉夫語 *para、*parъ。

pára (romanization)
па́ри
пари́ (nominative plural)
парі́х (genitive plural)


пара

pára (romanization)
па́ри
па́ри (nominative plural)
пар (genitive plural)


абсолютизация

absoljutizácija (romanization)
абсолютиза́ции
абсолютиза́ции (nominative plural)
абсолютиза́ций (genitive plural)


абелит

abelít (romanization)
абели́та
абели́ты (nominative plural)
абели́тов (genitive plural)


авансирование

avansírovanije (romanization)
аванси́рования
аванси́рования (nominative plural)
аванси́рований (genitive plural)


абразия

abrázija (romanization)
абра́зии
абра́зии (nominative plural)
абра́зий (genitive plural)


абляция

abljácija (romanization)
абля́ции
абля́ции (nominative plural)
абля́ций (genitive plural)
абляцио́нный


авантаж

avantáž (romanization)
аванта́жа
аванта́жи (nominative plural)
аванта́жей (genitive plural)


абсорбция

absórbcija (romanization)
абсо́рбции
абсо́рбции (nominative plural)
абсо́рбций (genitive plural)


аванзал

avanzál (romanization)
аванза́ла
аванза́лы (nominative plural)
аванза́лов (genitive plural)


абом

abóm (romanization)
або́ма
або́мы (nominative plural)
або́мов (genitive plural)


абрис

借自德語 Abriss (“草圖，略圖，輪廓”)。

ábris (romanization)
а́бриса
а́брисы (nominative plural)
а́брисов (genitive plural)


абрис

借自德語 Abriss (“草圖，略圖，輪廓”)。

ábrys (romanization)
а́брису
а́бриси (nominative plural)
а́брисів (genitive plural)


авиалиния

avialínija (romanization)
авиали́нии
авиали́нии (nominative plural)
авиали́ний (genitive plural)

航线，航空公司，空运企业，航空企业，航(空)线.

俄羅斯航空公司

Российские Авиалинии

烏克蘭的航空公司

Украинские авиалинии


авиаматка

於1923年首次被證明。來自авиа- (avia-) + ма́тка (mátka, “子宮”)；不準確的說法是仿譯自德語 Flugzeugmutterschiff。

aviamátka (romanization)
авиама́тки
авиама́тки (nominative plural)
авиама́ток (genitive plural)


авиамотор

aviamotór (romanization)
авиамото́ра
авиамото́ры (nominative plural)
авиамото́ров (genitive plural)


аблактировка

аблакти́ровать (ablaktírovatʹ) + -ка (-ka)。

ablaktiróvka (romanization)
аблактиро́вки
аблактиро́вки (nominative plural)
аблактиро́вок (genitive plural)


аббатство

абба́т (abbát, “祭司”) + -ство (-stvo)。

abbátstvo (romanization)
абба́тства
абба́тства (nominative plural)
абба́тств (genitive plural)

Ве́стминстерское абба́тство (Véstminsterskoje abbátstvo, “西敏寺”)


аблактирование

аблакти́ровать (ablaktírovatʹ) + -ание (-anije)。

ablaktírovanije (romanization)
аблакти́рования
аблакти́рования (nominative plural)
аблакти́рований (genitive plural)


авиакомпания

aviakompánija (romanization)
авиакомпа́нии
авиакомпа́нии (nominative plural)
авиакомпа́ний (genitive plural)

Ru-авиакомпания.ogg


аваруит

avaruít (romanization)
аваруи́та
аваруи́ты (nominative plural)
аваруи́тов (genitive plural)


авиаметеорология

aviameteorológija (romanization)
авиаметеороло́гии
авиаметеороло́гии (nominative plural)
авиаметеороло́гий (genitive plural)


авиадивизия

aviadivízija (romanization)
авиадиви́зии
авиадиви́зии (nominative plural)
авиадиви́зий (genitive plural)


автогамия

avtogámija (romanization)
автога́мии
автога́мии (nominative plural)
автога́мий (genitive plural)


автометрия

avtométrija (romanization)
автоме́трии
автоме́трии (nominative plural)
автоме́трий (genitive plural)


абракадабра

abrakadábra (romanization)
абракада́бры
абракада́бры (nominative plural)
абракада́бр (genitive plural)

Ru-абракадабра.ogg


абракадабра

abrakadábra (romanization)
абракада́бри
абракада́бри (nominative plural)
абракада́бр (genitive plural)


авиапредприятие

авиа- (avia-) + предприя́тие (predprijátije)。

aviapredprijátije (romanization)
авиапредприя́тия
авиапредприя́тия (nominative plural)
авиапредприя́тий (genitive plural)

авиакомпа́ния

航空公司 (更常用於蘇聯國營的航空公司)

航空公司 (更常用於蘇聯國營的航空公司)


автомобиль-амфибия

avtomobílʹ-amfíbija (romanization)
автомоби́ль-амфи́бии
автомоби́ль-амфи́бии (nominative plural)
автомоби́ль-амфи́бий (genitive plural)


аванпост

avanpóst (romanization)
аванпо́ста
аванпо́сты (nominative plural)
аванпо́стов (genitive plural)


аванпост

avanpóst (romanization)
аванпо́сту
аванпо́сти (nominative plural)
аванпо́стів (genitive plural)


автомашина

avtomašína (romanization)
автомаши́ны
автомаши́ны (nominative plural)
автомаши́н (genitive plural)

Ru-автомашина.ogg


автодорога

avtodoróga (romanization)
автодоро́ги
автодоро́ги (nominative plural)
автодоро́г (genitive plural)


автоирония

avtoirónija (romanization)
автоиро́нии
автоиро́нии (nominative plural)
автоиро́ний (genitive plural)


авиамодель

aviamodélʹ (romanization)
авиамоде́ли
авиамоде́ли (nominative plural)
авиамоде́лей (genitive plural)


автоинспекция

avtoinspékcija (romanization)
автоинспе́кции
автоинспе́кции (nominative plural)
автоинспе́кций (genitive plural)

汽车检查，汽车检查所，汽车行车监督机关