сѵнодъ

sinód (romanization)
сѵно́да
сѵно́ды (nominative plural)
сѵно́довъ (genitive plural)

сино́д (sinód)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Ханука

借自希伯來語 חנוכה (ḥānukkâ)。

Xanúka (romanization)
Хану́ки
Хану́ки (nominative plural)
Хану́к (genitive plural)


Московія

Moskóvija (romanization)
Моско́віи
Моско́віи (nominative plural)
Моско́вій (genitive plural)

Ru-Московия.ogg

Московия (Moskovija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


цугцванг

cugcváng (romanization)
цугцва́нга
цугцва́нги (nominative plural)
цугцва́нгов (genitive plural)


цѣль

cělʹ (romanization)
цѣ́ли
цѣ́ли (nominative plural)
цѣ́лей (genitive plural)

цель (celʹ)在1918年正寫法改革以前的寫法。


цѣпь

cěpʹ (romanization)
цѣ́пи
цѣ́пи (nominative plural)
цѣпе́й (genitive plural)

цепь (cepʹ)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Суккот

借自希伯來語 סוכות \ סֻכּוֹת (sukót)，סוכה \ סֻכָּה (suká)的複數。

Sukkót (romanization)
Сукко́та
Сукко́ты (nominative plural)
Сукко́тов (genitive plural)


Кнессет

借自希伯來語 כְּנֶסֶת (k'néset)。

Knɛ́ssɛt (romanization)
Кне́ссета
Кне́ссеты (nominative plural)
Кне́ссетов (genitive plural)


Эѳіопія

Эфио́пия (Efiópija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


ѵпостась

ipostásʹ (romanization)
ѵпоста́си
ѵпоста́си (nominative plural)
ѵпоста́сей (genitive plural)

ипоста́сь (ipostásʹ)在1918年正寫法改革以前的寫法。


цѣна

cěná (romanization)
цѣны́
цѣ́ны (nominative plural)
цѣнъ (genitive plural)

цена́ (cená)在1918年正寫法改革以前的寫法。


завес

záves (romanization)
за́веса
за́весы (nominative plural)
за́весов (genitive plural)

заве́са (zavésa, “簾，幕，幔”)的另一種寫法


авиалинии

(用于航司名字内) 航空

Росси́йские Авиали́нии


цѣрковь

cě́rkovʹ (romanization)
цѣ́ркви
цѣ́ркви (nominative plural)
цѣркве́й (genitive plural)

це́рковь (cérkovʹ)在1918年正寫法改革以前的寫法。


литавра

litávra (romanization)
лита́вры
лита́вры (nominative plural)
лита́вр (genitive plural)


tennessin

源自英語 tennessine，以發現其的美國Tennessee (“田納西州”)大學命名。


arsenowodór

arseniak

砷化氫，胂 （AsH₃）

砷化氫，胂 （AsH₃）


odwiert

odwiercić 的動詞派生詞。


wodór

wodoród 的截斷形式。


świder

繼承自原始斯拉夫語 *svьrdьlъ。


piryt

源自拉丁語 pȳritēs，源自古希臘語 πυρίτης λίθος (purítēs líthos, “燧石，火石”)。


krzem

請參閲主詞條的词源章節。


magnez

借自英語 magnesium，源自拉丁語 magnēs，源自古希臘語 μαγνῆτις (magnêtis)。magnes的同源對似詞。


резерфордий

rezerfórdij (romanization)
резерфо́рдия
резерфо́рдии (nominative plural)
резерфо́рдиев (genitive plural)


lemeš

源自原始斯拉夫語 *lemešь。


утопление

утопи́ть (utopítʹ) + -е́ние (-énije)

utoplénije (romanization)
утопле́ния
утопле́ния (nominative plural)
утопле́ний (genitive plural)


днюха

dnjúxa (romanization)
дню́хи
дню́хи (nominative plural)
днюх (genitive plural)


рамя

繼承自原始斯拉夫語 *ormę。

rámja (romanization)
ра́мени
рамена́ (nominative plural)
рамён (genitive plural)


канонизация

借自拉丁語 canonizātiō。亦可視作канониз(и́ровать) (kanoniz(írovatʹ)) + -а́ция (-ácija)。

kanonizácija (romanization)
канониза́ции
канониза́ции (nominative plural)
канониза́ций (genitive plural)


flerow

借自英語 flerovium，以杜布納聯合原子核研究所的弗雷洛夫核反應實驗室命名。


meitner

借自新拉丁語，以瑞典籍奧地利裔物理學家莉澤·邁特納命名。參見德語 Meitner。


kiur

居里 （表示單位時間內發生衰變次數的單位）


kopernik

源自(Mikołaj) Kopernik，以波蘭數學家、天文學家尼古拉·哥白尼命名。


moskow

借自英語 moscovium，以其發現地所在的莫斯科州命名。Moskwa的同源對似詞。


ajnsztajn

以德國物理學家阿爾伯特·愛因斯坦命名。（1957年）


aktyn

借自拉丁語 actīnium，源自古希臘語 ἀκτίς, ἀκτῖν- (aktís, aktîn-)。


єдваб

借自波蘭語 jedwab。

jedváb (romanization)
єдва́ба
єдва́би (nominative plural)
єдва́бів (genitive plural)


amalgamat

借自中世紀拉丁語 amalgamāre。


bohr

以丹麥物理學家尼爾斯·玻爾命名。


aktynowiec

grupa aktynowców


гвинт

hvynt (romanization)
гви́нта
гви́нти (nominative plural)
гви́нтів (genitive plural)


ґвинт

gvynt (romanization)
ґви́нта
ґви́нти (nominative plural)
ґви́нтів (genitive plural)
ґвинтови́й
ґви́нтик (diminutive)

гвинт (hvynt)的另一種寫法


drek

借自德語 Dreck，最终源自原始日耳曼語 *þrakjaz。


drek

借自德語 Dreck，最终源自原始日耳曼語 *þrakjaz。


авіаудар

aviaudár (romanization)
авіауда́ру
авіауда́ри (nominative plural)
авіауда́рів (genitive plural)


einstein

以德國物理學家阿爾伯特·愛因斯坦命名。


erb

源自古高地德語 erbe (“繼承人”)。


элитизм

elitízm (romanization)
элити́зма
элити́змы (nominative plural)
элити́змов (genitive plural)


элитаризм

elitarízm (romanization)
элитари́зма
элитари́змы (nominative plural)
элитари́змов (genitive plural)


антиутопия

antiutópija (romanization)
антиуто́пии
антиуто́пии (nominative plural)
антиуто́пий (genitive plural)


моцарелла

mocarɛ́lla (romanization)
моцаре́ллы
моцаре́ллы (nominative plural)
моцаре́лл (genitive plural)


юдофобия

源自 德語 Jude (“猶太人”) + -о- (-o-) + -фо́бия (-fóbija)。

judofóbija (romanization)
юдофо́бии
юдофо́бии (nominative plural)
юдофо́бий (genitive plural)


ґвара

借自波蘭語 gwara。

gvára (romanization)
ґва́ри
ґва́ри (nominative plural)
ґвар (genitive plural)

一種語言的子方言（尤指波蘭語）

在利沃夫使用的這種子方言：льві́вська ґва́ра (lʹvívsʹka gvára)


шинельная

šinélʹnaja (romanization)
шине́льной
шине́льные (nominative plural)
шине́льных (genitive plural)


роддом

роди́льный дом (rodílʹnyj dom) 的首字母縮略詞。

roddóm (romanization)
роддо́ма
роддома́ (nominative plural)
роддо́мы (nominative plural)
роддомо́в (genitive plural)
роддо́мов (genitive plural)


общий род

óbščij rod (romanization)
о́бщего ро́да
о́бщие ро́ды (nominative plural)
о́бщих родо́в (genitive plural)

通性（既是陽性、又是陰性的名詞）


brukowiec

小報，質量低劣、充滿八卦流言的雜誌


cierń

繼承自原始斯拉夫語 *tьrnъ。


ogór

ogórek 的指大詞。


картофель фри

kartófelʹ fri (romanization)
карто́феля фри́
карто́фели фри́ (nominative plural)
карто́фелей фри́ (genitive plural)


smark

smarkać 的動詞派生詞。


kartofel

借自德語 Kartoffel，源自較早的 Tartuffel 或 Tartüffel，源自意大利語 tartufolo，tartufo 的指小詞，源自中世紀拉丁語 *territūberum 或 拉丁語 terrae tūber。


kapsel

借自德語 Kapsel，源自晚期中古高地德語 kapsel，源自拉丁語 capsula (“小盒子，小箱子”)，源自 capsa (“盒子，箱子”)，源自拉丁語 capiō (“抓住，奪得”)。


krzak

繼承自古波蘭語 kierz，源自北部原始斯拉夫語 *kъřь。对比捷克語 keř。


krzew

krzewie 的逆構詞，源自原始斯拉夫語 *kъrjevьje。


правильный многоугольник

právilʹnyj mnogougólʹnik (romanization)
пра́вильного многоуго́льника
пра́вильные многоуго́льники (nominative plural)
пра́вильных многоуго́льников (genitive plural)

zh-правильный_многоугольник-ru-noun-vV2ALOhL


poimek

同類詞： przyimek


splav

源自古捷克語 splav，源自原始斯拉夫語 *sъplavъ。


зарядовое число

zarjádovoje čisló (romanization)
заря́дового числа́
заря́довые чи́сла (nominative plural)
заря́довых чи́сел (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-зарядовое число.wav


атомный номер

átomnyj nómer (romanization)
а́томного но́мера
а́томные номера́ (nominative plural)
а́томных номеро́в (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-атомный номер.wav


порядковый номер

porjádkovyj nómer (romanization)
поря́дкового но́мера
поря́дковые номера́ (nominative plural)
поря́дковых номеро́в (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-порядковый номер.wav


послелог

來自после (posle) + ложи́ть (ložítʹ)，與предло́г (predlóg)類比。

poslelóg (romanization)
послело́га
послело́ги (nominative plural)
послело́гов (genitive plural)

同類詞： предло́г (predlóg)


атомное число

átomnoje čisló (romanization)
а́томного числа́
а́томные чи́сла (nominative plural)
а́томных чи́сел (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-атомное число.wav


Солнечная система

Sólnečnaja sistéma (romanization)
Со́лнечной систе́мы


Меркурий

Merkúrij (romanization)
Мерку́рия
Мерку́рии (nominative plural)
Мерку́риев (genitive plural)


кебаб

經由突厥語族語言借自阿拉伯語 كَبَاب (kabāb)。

kebáb (romanization)
кеба́ба
кеба́бы (nominative plural)
кеба́бов (genitive plural)


демілітаризація

與俄語 демилитариза́ция (demilitarizácija) 和波蘭語 demilitaryzacja同源。


спецоперація

спеціа́льна опера́ція (speciálʹna operácija, “特種作戰”) 的首字母縮略詞。對照俄語 спецопера́ция (specoperácija)。

specoperácija (romanization)
спецопера́ції
спецопера́ції (nominative plural)
спецопера́цій (genitive plural)


оружие массового уничтожения

orúžije mássovovo uničtožénija (romanization)
ору́жия ма́ссового уничтоже́ния
ору́жия ма́ссового уничтоже́ния (nominative plural)
ору́жий ма́ссового уничтоже́ния (genitive plural)

zh-оружие_массового_уничтожения-ru-noun-D2MxUfEO


оружие массового поражения

orúžije mássovovo poražénija (romanization)
ору́жия ма́ссового пораже́ния
ору́жия ма́ссового пораже́ния (nominative plural)
ору́жий ма́ссового пораже́ния (genitive plural)

zh-оружие_массового_поражения-ru-noun-D2MxUfEO


губнушка

губно́й (gubnój) + -у́шка (-úška)

gubnúška (romanization)
губну́шки
губну́шки (nominative plural)
губну́шек (genitive plural)


Хух-Хото

源自蒙古語 ᠬᠥᠬᠡᠬᠣᠲᠠ (kökeqota)/Хөх хот (Xöx xot)。

呼和浩特（首府名，位於內蒙古自治區）


губная помада

gubnája pomáda (romanization)
губно́й пома́ды
губны́е пома́ды (nominative plural)
губны́х пома́д (genitive plural)


мілітаризація

與俄語 милитариза́ция (militarizácija)、白俄羅斯語 мілітарыза́цыя (militaryzácyja) 和波蘭語 militaryzacja同源。


кавалерія

借自法語 cavalerie，源自意大利語 cavalleria。對照俄語 кавале́рия (kavalérija)、白俄羅斯語 кавале́рыя (kavaljéryja)、波蘭語 kawaleria。

kavalérija (romanization)
кавале́рії
кавалері́йський (uncountable)


Карабах

源自突厥語族語言。對照鄂圖曼土耳其語 قراباغ (Karabağ)。

納戈爾諾-卡拉巴赫共和國


кіннота

源自 кі́нний (kínnyj) + -о́та (-óta)。


еврейство

jevréjstvo (romanization)
евре́йства
евре́йства (nominative plural)
евре́йств (genitive plural)


Иудея

借自希伯來語 יְהוּדָה (yehudá)。

朱迪亚，猶太（古羅馬行省）


Юпитер

Jupíter (romanization)
Юпи́тера
Юпи́теры (nominative plural)
Юпи́теров (genitive plural)


Персия

源自 перс (pers, “波斯的”)，受到了拉丁語 Persia 的影響。替代了古東斯拉夫語 Персида (Persida, “波斯”)。

Pérsija (romanization)
Пе́рсии
Пе́рсии (nominative plural)
Пе́рсий (genitive plural)

波斯（西亞國家伊朗的舊名）


рамазан

源自突厥語族語言，源自波斯語 رمضان (ramazân)，源自阿拉伯語 رَمَضَان (ramaḍān)。


анальный секс

análʹnyj sɛ́ks (romanization)
ана́льного се́кса
ана́льные се́ксы (nominative plural)
ана́льных се́ксов (genitive plural)


Орлеан

奧爾良（城市名，位於法國）


скандій

skándij (romanization)
ска́ндію
ска́ндієвий (uncountable)


натрій

nátrij (romanization)
на́трію
на́трієвий (uncountable)


ітрій

ítrij (romanization)
і́трію
і́трієвий (uncountable)


родій

ródij (romanization)
ро́дію
ро́дієвий (uncountable)


рубідій

rubídij (romanization)
рубі́дію
рубі́дієвий (uncountable)


рутеній

ruténij (romanization)
руте́нію
руте́нієвий (uncountable)


стибій

stýbij (romanization)
сти́бію
сти́бієвий (uncountable)


паладій

paládij (romanization)
пала́дію
пала́дієвий (uncountable)


самарій

samárij (romanization)
сама́рію
сама́рієвий (uncountable)


технецій

texnécij (romanization)
техне́цію
техне́цієвий (uncountable)


ванадій

vanádij (romanization)
вана́дію
вана́дієвий (uncountable)


ербій

érbij (romanization)
е́рбію
е́рбієвий (uncountable)


барій

bárij (romanization)
ба́рію
ба́рієвий (uncountable)


диспрозій

dysprózij (romanization)
диспро́зію
диспро́зієвий (uncountable)


прометій

prométij (romanization)
проме́тію
проме́тієвий (uncountable)


ітербій

itérbij (romanization)
іте́рбію
іте́рбієвий (uncountable)


гадоліній

hadolínij (romanization)
гадолі́нію
гадолі́нієвий (uncountable)


тербій

térbij (romanization)
те́рбію
те́рбієвий (uncountable)


молібден

molibdén (romanization)
молібде́ну
молібде́новий (uncountable)


реній

rénij (romanization)
ре́нію
ре́нієвий (uncountable)


полоній

polónij (romanization)
поло́нію
поло́нієвий (uncountable)


радій

rádij (romanization)
ра́дію
ра́дієвий (uncountable)


торій

tórij (romanization)
то́рію
то́рієвий (uncountable)


періодичність

періоди́чний (periodýčnyj, “週期的”) + -ість (-istʹ, 名詞後綴)。对比俄語 периоди́чность (periodíčnostʹ)、波蘭語 periodyczność。

periodýčnistʹ (romanization)
періоди́чності
періоди́чности


нобелій

nobélij (romanization)
нобе́лію
нобе́лієвий (uncountable)


цирконій

cyrkónij (romanization)
цирко́нію
цирко́нієвий (uncountable)


актиній

aktýnij (romanization)
акти́нію
акти́нієвий (uncountable)


германій

hermánij (romanization)
герма́нію
герма́нієвий (uncountable)


галій

hálij (romanization)
га́лію
га́лієвий (uncountable)


осмій

ósmij (romanization)
о́смію
о́смієвий (uncountable)


гольмій

hólʹmij (romanization)
го́льмію
го́льмієвий (uncountable)


ніобій

nióbij (romanization)
ніо́бію
ніо́бієвий (uncountable)


тулій

túlij (romanization)
ту́лію
ту́лієвий (uncountable)


кадмій

kádmij (romanization)
ка́дмію
ка́дмієвий (uncountable)


вадарод

源自вада (vada) + -род (-rod)。对比俄語 водоро́д (vodoród)。


Самария

撒瑪利亞（以色列王國北部的古都，現為約旦河西岸）

撒瑪利亞（古地區名，位於巴勒斯坦約旦河北部西岸）


вісмут

vísmut (romanization)
ві́смуту
ві́смутовий (uncountable)


нікель

níkjelʹ (romanization)
ні́келю
ні́келевы (uncountable)


нікель

níkelʹ (romanization)
ні́келю
ні́кельний (uncountable)


кісларод

源自кі́слы (kísly) + радзі́ць (radzícʹ)；对比俄語 кислоро́д (kisloród)。


плутоній

plutónij (romanization)
плуто́нію
плуто́нієвий (uncountable)


вуглярод

源自ву́галь (vúhalʹ) + -род (-rod)。对比俄語 углеро́д (ugleród)、烏克蘭語 вугле́ць (vuhlécʹ)。


літій

請參閲主詞條的词源章節。

lítij (romanization)
лі́тію
лі́тієвий (uncountable)


гафній

háfnij (romanization)
га́фнію
га́фнієвий (uncountable)


Суоми

借自芬蘭語 Suomi。


крэмень

源自原始斯拉夫語 *kremy。

krémjenʹ (romanization)
крэ́меня
крэ́мені (nominative plural)
крэ́меняў (genitive plural)


шхера

šxéra (romanization)
шхе́ры
шхе́ры (nominative plural)
шхер (genitive plural)


волава

源自原始斯拉夫語 *olovo。與俄語 о́лово (ólovo)同源。


іридій

irýdij (romanization)
іри́дію
іри́дієвий (uncountable)


срэбра

借自波蘭語 srebro。серабро́ (sjerabró)的同源對似詞。


ртуць

繼承自原始斯拉夫語 *rьtǫtь。


свінец

源自原始斯拉夫語 *svinьcь。

svinjéc (romanization)
свінцу́
свінцо́вы (uncountable)


рэній

源自拉丁語 Rhenus。

rénij (romanization)
рэ́нію
рэ́ніевы (uncountable)


ірыдый

最终源自古希臘語 ἶρις (îris, “彩虹”)。對照俄語 ири́дий (irídij)、烏克蘭語 іри́дій (irýdij)。

irýdyj (romanization)
іры́дыю
іры́дыевы (uncountable)


снюс

snjus (romanization)
сню́са
сню́сы (nominative plural)
сню́сов (genitive plural)
сню́совый


лютецій

ljutécij (romanization)
люте́цію
люте́цієвий (uncountable)


стронцій

stróncij (romanization)
стро́нцію
стро́нцієвий (uncountable)


брейнсторминг

brɛjnstórming (romanization)
брейнсто́рминга
брейнсто́рминги (nominative plural)
брейнсто́рмингов (genitive plural)


цезій

cézij (romanization)
це́зію
це́зієвий (uncountable)


фейк

fejk, fɛjk (romanization)
фе́йка
фе́йки (nominative plural)
фе́йков (genitive plural)


фейк

fejk (romanization)
фе́йку
фе́йки (nominative plural)
фе́йків (genitive plural)
фе́йковий


тытан

tytán (romanization)
тыта́на
тыта́ны (nominative plural)
тыта́наў (genitive plural)


Новый Орлеан

Nóvyj Orleán (romanization)
Но́вого Орлеа́на

新奧爾良（港市名，位於美國路易斯安那）


нихоний

nixónij (romanization)
нихо́ния
нихо́нии (nominative plural)
нихо́ниев (genitive plural)


теннессин

tennessín (romanization)
теннесси́на
теннесси́ны (nominative plural)
теннесси́нов (genitive plural)


московий

moskóvij (romanization)
моско́вия
моско́вии (nominative plural)
моско́виев (genitive plural)


ливерморий

livermórij (romanization)
ливермо́рия
ливермо́рии (nominative plural)
ливермо́риев (genitive plural)


Северная Македония

Sévernaja Makedónija (romanization)
Се́верной Македо́нии
северомакедо́нский

北馬其頓（國名，位於東南歐的巴爾幹半島）


оганесон

oganesón (romanization)
оганесо́на
оганесо́ны (nominative plural)
оганесо́нов (genitive plural)


sufre

源自中世紀西班牙語 sufre，源自拉丁語 sulphur。


каска

káska (romanization)
ка́ски
ка́ски (nominative plural)
ка́сок (genitive plural)


каска

最终源自法語 casque。


флеровий

fleróvij (romanization)
флеро́вия
флеро́вии (nominative plural)
флеро́виев (genitive plural)


cyckonosz

源自cycki (“奶子，胸部”) + -o- + nosić (“攜帶，穿著”)。


сиборгий

sibórgij (romanization)
сибо́ргия
сибо́ргии (nominative plural)
сибо́ргиев (genitive plural)


дармштадтий

darmštádtij (romanization)
дармшта́дтия
дармшта́дтии (nominative plural)
дармшта́дтиев (genitive plural)


Siedmiogród

Transylwania

特蘭西瓦尼亞（地區名，位於羅馬尼亞）

特蘭西瓦尼亞（地區名，位於羅馬尼亞）


мейтнерий

mejtnérij (romanization)
мейтне́рия
мейтне́рии (nominative plural)
мейтне́риев (genitive plural)


хассий

xássij (romanization)
ха́ссия
ха́ссии (nominative plural)
ха́ссиев (genitive plural)


борий

bórij (romanization)
бо́рия
бо́рии (nominative plural)
бо́риев (genitive plural)


берклий

bérklij (romanization)
бе́рклия
бе́рклии (nominative plural)
бе́рклиев (genitive plural)


biust

借自法語 buste，源自意大利語 busto，源自拉丁語 būstum。

obwód biustu ― 胸部周長

rozmiar biustu ― 胸圍（專指衣物）

wielkość biustu ― 胸圍（泛指）

brązowy biust ― 青銅半身像

biust Piłsudskiego ― 畢蘇斯基的半身像


cycek

繼承自古波蘭語 cycek，源自原始斯拉夫語 *cicьkъ。字面分析等同於 cyc + -ek。

cycuś (diminutive)
cycuszek (diminutive)
cyc


рентгений

rentgénij (romanization)
рентге́ния
рентге́нии (nominative plural)
рентге́ниев (genitive plural)


θiipi

繼承自原始阿爾岡昆語 *si·po·wi。


тарт

tart (romanization)
та́рта
та́рты (nominative plural)
та́ртов (genitive plural)


tors

借自法語 torse，源自意大利語 torso，源自拉丁語 thyrsus，源自古希臘語 θῠ́ρσος (thúrsos)。


ziibi

繼承自原始阿爾岡昆語 *si·po·wi。


рэлігія

relíhija (romanization)
рэлі́гіі
рэлі́гіі (nominative plural)
рэлі́гій (genitive plural)


рэчыва

réčyva (romanization)
рэ́чыва
рэ́чывы (nominative plural)
рэ́чываў (genitive plural)


нанотехнология

源自нано- (nano-) + техноло́гия (texnológija)。

nanotexnológija (romanization)
нанотехноло́гии
нанотехноло́гии (nominative plural)
нанотехноло́гий (genitive plural)


otêhimin

繼承自原始阿爾岡昆語 [具體何詞?]。同源詞包括西奧吉布瓦語 otêhimin 河阿提卡米克語 otehiminan。


реабилитация

reabilitácija (romanization)
реабилита́ции
реабилита́ции (nominative plural)
реабилита́ций (genitive plural)
реабилитацио́нный

Ru-реабилитация.ogg


рентген

借自德語 Röntgen，以威廉·康拉德·倫琴（Wilhelm Conrad Röntgen）的姓氏命名。

rentgén (romanization)
рентге́на
рентге́ны (nominative plural)
рентге́нов (genitive plural)
рентге́новский

倫琴 （放射性物質產生的照射量之單位）


резьба

繼承自原始斯拉夫語 *rězьba。

rezʹbá (romanization)
резьбы́
ре́зьбы (nominative plural)
резьб (genitive plural)


Гамбург

Hámburh (romanization)
Га́мбурга
га́мбургскі (uncountable)

漢堡（城市名，位於德國）


Гамбург

Gámburg (romanization)
Га́мбурга
га́мбургский

漢堡（城市名，位於德國）


Гамбург

Hámburh (romanization)
Га́мбурга
га́мбурзький (uncountable)

漢堡（城市名，位於德國）


родительный падеж

rodítelʹnyj padéž (romanization)
роди́тельного падежа́
роди́тельные падежи́ (nominative plural)
роди́тельных падеже́й (genitive plural)


генитив

genitív (romanization)
генити́ва
генити́вы (nominative plural)
генити́вов (genitive plural)


роба

róba (romanization)
ро́бы
ро́бы (nominative plural)
роб (genitive plural)


риж

源自波蘭語 ryż，源自中古高地德語 rīs，源自古意大利語 riso，源自中古希臘語 ὄρυζα (óruza)。

ryž (romanization)
ри́жу
ри́жовий (uncountable)


тет-а-тет

借自法語 tête-à-tête。

tɛt-a-tɛ́t (romanization)
тет-а-те́та
тет-а-те́ты (nominative plural)
тет-а-те́тов (genitive plural)


радиус

借自拉丁語 radius。

rádius (romanization)
ра́диуса
ра́диусы (nominative plural)
ра́диусов (genitive plural)


лития

litijá (romanization)
литии́
литии́ (nominative plural)
лити́й (genitive plural)

東正教中不同祈禱的名稱： 在葬禮期間或為死者舉行紀念儀式時做的特殊祈禱

東正教中不同祈禱的名稱： 連禱之後做的祈禱，是守夜活動的一部分

東正教中不同祈禱的名稱： 在發生災難或為紀念之而做的公開祈禱


przymiot

繼承自古波蘭語 przymiot。繼承自古波蘭語 przymiot。表面上分析為przymiotać 的動詞派生詞。


Рождество Христово

Roždestvó Xristóvo (romanization)
Рождества́ Христо́ва

聖誕節（字面意思是「基督誕生」）


рожество

繼承自古東斯拉夫語 рожьство (rožĭstvo)，源自原始斯拉夫語 *roďьstvo。对比рожство́ (rožstvó)。Рождество́ (Roždestvó)的同源對似詞，其借自教會斯拉夫語。

rožestvó (romanization)
рожества́
рожества́ (nominative plural)
роже́ств (genitive plural)


Донбасс

доне́цкий бассе́йн (donéckij basséjn/bassɛ́jn, “頓涅茨盆地”) 的首字母縮略詞。

Даунба́сс

Daunbáss, 反對頓巴斯分離主義政權的烏克蘭人所使用的貶稱

烏克蘭東部頓涅茨克人民共和國和盧甘斯克人民共和國等分離主義政權的合稱


Рождество

Рождество́ Христо́во (Roždestvó Xristóvo) 的缩略形式。
借自教會斯拉夫語 рождьство (roždĭstvo)，源自原始斯拉夫語 *roďьstvo。代替繼承的古東斯拉夫語 рожьство (rožĭstvo)，其仍見於部分方言（參見рожество́ (rožestvó)和рожство́ (rožstvó)）。
字面意思的組成請參見 род (rod)、роди́ть (rodítʹ) + -ство (-stvo)。

Roždestvó (romanization)
Рождества́
рожде́ственский

Ru-рождество.ogg

с Рождество́м


теракт

террористи́ческий акт m (terroristíčeskij akt)的縮約形。

terákt (romanization)
тера́кта
тера́кты (nominative plural)
тера́ктов (genitive plural)


зенит

借自法語 zénith。

zenít (romanization)
зени́та
зени́ты (nominative plural)
зени́тов (genitive plural)
зени́тный


свиток

svítok (romanization)
сви́тка
сви́тки (nominative plural)
сви́тков (genitive plural)


невидимість

неви́димий (nevýdymyj, “不可見的”) + -ість (-istʹ, 構成名詞的後綴)。

nevýdymistʹ (romanization)
неви́димості
неви́димости

Uk-невидимість.ogg


єна

借自日語 円 (en)。

jéna (romanization)
є́ни
є́ни (nominative plural)
єн (genitive plural)


видимість

ви́димий (výdymyj, “可見的”) + -ість (-istʹ, 構成名詞的後綴)。對照俄語 ви́димость (vídimostʹ)。

výdymistʹ (romanization)
ви́димості
ви́димости

Uk-видимість.ogg


вохра

經由波蘭語 ochra 借自拉丁語 ochra，最终源自古希臘語 ὤχρα (ṓkhra)。


ілюзія

源自拉丁語 illūsiō。對照俄語 иллю́зия (illjúzija)、波蘭語 iluzja。

iljúzija (romanization)
ілю́зії
ілю́зії (nominative plural)
ілю́зій (genitive plural)


єрь

借自教會斯拉夫語 ѥрь (jerĭ)。

jer (romanization)
є́рі
є́рі (nominative plural)
є́рей (genitive plural)

字母 Ь ь 的名稱，現在稱作 мягки́й знак (mjahkýj znak, “軟音符號”)

同類詞： є́рик (jéryk)


віддаль

可能源自від- (vid-) + даль (dalʹ)，也可能是віддали́ти (viddalýty) 的動詞派生詞。

víddalʹ (romanization)
ві́ддалі
ві́ддалі (nominative plural)
ві́ддалей (genitive plural)

Uk-віддаль.ogg


мягкий знак

mjáxkij znak (romanization)
мя́гкого зна́ка
мя́гкие зна́ки (nominative plural)
мя́гких зна́ков (genitive plural)

ерь

軟音符號，字母 Ь ь 的名稱

твёрдый знак

軟音符號，字母 Ь ь 的名稱

軟音符號，字母 Ь ь 的名稱


ерь

借自教會斯拉夫語 ѥрь (jerĭ)。

jerʹ (romanization)
е́ря
е́ри (nominative plural)
е́рей (genitive plural)

字母 Ь ь 的名稱，現在稱作 мя́гкий знак (mjáxkij znak, “軟音符號”)


Союз

Сове́тский Сою́з (Sovétskij Sojúz) 或 Сою́з Сове́тских Социалисти́ческих Респу́блик (Sojúz Sovétskix Socialistíčeskix Respúblik) 的缩略形式。

蘇聯（字面意思是「聯盟」）


Советский Союз

Sovétskij Sojúz (romanization)
Сове́тского Сою́за

Ru-Советский Союз.ogg

蘇聯（前國家名，位於亞洲和東歐）


всесожжение

vsesožžénije (romanization)
всесожже́ния
всесожже́ния (nominative plural)
всесожже́ний (genitive plural)

о́ла

燔祭 （將祭品全部經火燒成灰的一種祭祀儀式）

燔祭 （將祭品全部經火燒成灰的一種祭祀儀式）


prs

繼承自原始斯拉夫語 *pьrsь。


rymík

rybník的另一種寫法


банановая республика

banánovaja respúblika (romanization)
бана́новой респу́блики
бана́новые респу́блики (nominative plural)
бана́новых респу́блик (genitive plural)

zh-банановая_республика-ru-noun-OX4yStsR


насенне

借自波蘭語 nasienie，或直接繼承自原始斯拉夫語 *nasěnьje。與烏克蘭語 насі́ння (nasínnja)同源。

Be-насенне.ogg


збожжа

ве́яць збо́жжа


льносемя

лён (ljon, “亞麻”) + -о- (-o-) + се́мя (sémja, “種子”)

lʹnosémja (romanization)
льносе́мени
льносемена́ (nominative plural)
льносемя́н (genitive plural)


зерне

源自原始斯拉夫語 *zьrno，源自原始波羅的-斯拉夫語 *źírˀna，源自原始印歐語 *ǵr̥h₂nóm。

zjérnje (romanization)
зе́рня
зе́рні (nominative plural)
зярня́ты (nominative plural)
зе́рняў (genitive plural)
зярня́т (genitive plural)


простое число

prostóje čisló (romanization)
просто́го числа́
просты́е чи́сла (nominative plural)
просты́х чи́сел (genitive plural)


Іерусалимъ

Иерусали́м (Ijerusalím)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Юґославія

Югосла́вія (Juhoslávija)的另一種寫法


осеннее равноденствие

osénneje ravnodénstvije (romanization)
осе́ннего равноде́нствия
осе́нние равноде́нствия (nominative plural)
осе́нних равноде́нствий (genitive plural)

zh-осеннее_равноденствие-ru-noun-3A6bQ~gl


Іорданъ

Иорда́н (Iordán)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Югославія

南斯拉夫（前國家名，位於東南歐的巴爾幹半島）


іудаизмъ

иудаи́зм (iudaízm)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Іорданія

Иорда́ния (Iordánija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


мощі

借自教會斯拉夫語 мощи (mošti)，мошть (moštĭ) 的複數，源自原始斯拉夫語 *mȍťь。міць (micʹ)和міч (mič)的同源對似詞。


tężec

源自tężeć + -ec。


іудаїзм

юдаї́зм (judajízm)的另一種寫法: 猶太教


сіонізм

源自 Сіо́н (Sión) + -ізм (-izm)。對照俄語 сиони́зм (sionízm)、白俄羅斯語 сіяні́зм (sijanízm)、波蘭語 syjonizm。


Іосифъ

Ио́сиф (Iósif)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Иерусалим

Ijerusalím (romanization)
Иерусали́ма
иерусали́мский

耶路撒冷（以色列主張及事實上的首都; 巴勒斯坦主張的首都）


юдаїзм

借自古希臘語 Ἰουδαϊσμός (Ioudaïsmós)。對照俄語 иудаи́зм (iudaízm)、白俄羅斯語 іўдаі́зм (iŭdaízm)、波蘭語 judaizm。


столбняк

源自столбенеть (stolbenetʹ, “凍住；[尤指因恐懼而]無法動彈”)，源自столб (stolb, “柱子”)。

stolbnják (romanization)
столбняка́
столбняки́ (nominative plural)
столбняко́в (genitive plural)


кріп

源自原始斯拉夫語 *kropъ。


іодъ

iód (romanization)
іо́да
іо́ды (nominative plural)
іо́довъ (genitive plural)

йод (jod)在1918年正寫法改革以前的寫法。


ręcznik

ręcznik papierowy ― 紙巾


Związek Socjalistycznych Republik Radzieckich

蘇維埃社會主義共和國聯盟


Красная площадь

Krásnaja plóščadʹ (romanization)
Кра́сной пло́щади

紅場 (字面意思是「美麗的廣場」)


andaluzyjski

西班牙語的安達盧西亞方言


Андалусия

安達盧西亞（自治區名，位於西班牙）


новь

novʹ (romanization)
но́ви
но́ви (nominative plural)
но́вей (genitive plural)

未耕種、開墾過的土地，處女地


изнеможение

iznemožénije (romanization)
изнеможе́ния
изнеможе́ния (nominative plural)
изнеможе́ний (genitive plural)


Бывшая Югославская Республика Македония

zh-Бывшая_Югославская_Республика_Македония-ru-name-lzce8-GY


сведение

svédenije (romanization)
све́дения
све́дения (nominative plural)
све́дений (genitive plural)

Ru-сведение.ogg


сведение

svedénije (romanization)
сведе́ния
сведе́ния (nominative plural)
сведе́ний (genitive plural)


мільён

milʹjón (romanization)
мільёна
мільёны (nominative plural)
мільёнаў (genitive plural)


мікрафон

mikrafón (romanization)
мікрафо́на
мікрафо́ны (nominative plural)
мікрафо́наў (genitive plural)


komsomol

源自俄語 комсомо́л (komsomól)。


нищета

繼承自原始斯拉夫語 *niščeta。等同於ни́щий (níščij) + -ота́ (-otá)。

А ме́жду тем есть сре́дство спасти́ его́ и нас от нищеты́ и позо́ра.

仍有机会能将他和我们从贫困和耻辱中拯救出来。

1886, 安東·契訶夫, “歌女”, 出自 (請指定書籍名或刊物名):


водопроводная вода

vodoprovódnaja vodá (romanization)
водопрово́дной воды́


kran

借自俄語 кран (kran)，源自荷蘭語 kraan，源自中古荷蘭語 crāne，源自古荷蘭語 *crano，源自原始西日耳曼語 *kranō，源自原始日耳曼語 *kranô。


pařez

源自古捷克語 pařěz。等同於pa- + řez。


diament

借自中古高地德語 dīamant，源自古法語 diamant。


magnes

借自拉丁語 magnēs，源自古希臘語 μαγνῆτις (magnêtis)。magnez的同源對似詞。


свабода

源自原始斯拉夫語 *svoboda。

svabóda (romanization)
свабо́ды
свабо́ды (nominative plural)
свабо́д (genitive plural)

Be-свабода.ogg


paskal

借自法語 pascal。以法國科學家及哲學家布萊茲·帕斯卡（1623–1662）命名。


война правок

vojná právok (romanization)
войны́ пра́вок
во́йны пра́вок (nominative plural)
во́йн пра́вок (genitive plural)


раіонъ

raión (romanization)
раіо́на
раіо́ны (nominative plural)
раіо́новъ (genitive plural)

райо́н (rajón)在1918年正寫法改革以前的寫法。


миѳъ

mif (romanization)
ми́ѳа
ми́ѳы (nominative plural)
ми́ѳовъ (genitive plural)

миф (mif)在1918年正寫法改革以前的寫法。


ариѳметика

arifmétika (romanization)
ариѳме́тики
ариѳме́тики (nominative plural)
ариѳме́тикъ (genitive plural)

арифме́тика (arifmétika)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Кіевъ

Ки́ев (Kíjev)在1918年正寫法改革以前的寫法。


мараѳонъ

marafón (romanization)
мараѳо́на
мараѳо́ны (nominative plural)
мараѳо́новъ (genitive plural)

марафо́н (marafón)在1918年正寫法改革以前的寫法。


вѣдѣніе

vě́děnije (romanization)
вѣ́дѣнія
вѣ́дѣнія (nominative plural)
вѣ́дѣній (genitive plural)

ве́дение (védenije)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Аѳины

Афи́ны (Afíny)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Новый Завет

Nóvyj Zavét (romanization)
Но́вого Заве́та

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-Новый Завет.wav


свинюшка

свинья́ (svinʹjá, “豬”) + -юшк(а) (-jušk(a), 表示暱稱或貶稱)

svinjúška (romanization)
свиню́шки
свиню́шки (nominative plural)
свиню́шк (genitive plural)


Ветхій Завѣтъ

Vétxij Zavě́t (romanization)
Ве́тхаго Завѣ́та

Ве́тхий Заве́т (Vétxij Zavét)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Новый Завѣтъ

Nóvyj Zavě́t (romanization)
Но́ваго Завѣ́та

Но́вый Заве́т (Nóvyj Zavét)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Ветхий Завет

Vétxij Zavét (romanization)
Ве́тхого Заве́та

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-Ветхий Завет.wav

同類詞： Но́вый Заве́т (Nóvyj Zavét)


Россія

Rossíja (romanization)
Россі́и
россі́йскій

Росси́я (Rossíja, “俄羅斯”)在1918年正寫法改革以前的寫法（國家名，位於亞洲和東歐）


лат

借自拉脫維亞語 lats。

lat (romanization)
ла́та
ла́ты (nominative plural)
ла́тов (genitive plural)

拉特，拉脫維亞的貨幣單位


скрыпка

skrýpka (romanization)
скры́пкі
скры́пкі (nominative plural)
скры́пак (genitive plural)


слоўнік

源自сло́ва (slóva) + -нік (-nik)。與俄語 сло́вник (slóvnik)同源。

slóŭnik (romanization)
сло́ўніка
сло́ўнікі (nominative plural)
сло́ўнікаў (genitive plural)

Be-слоўнік.ogg


сусідство

源自сусі́д (susíd, “鄰居”) + -ство (-stvo)。对比俄語 сосе́дство (sosédstvo)、波蘭語 sąsiedztwo。

Uk-сусідство.ogg


стремено

源自原始斯拉夫語 *stremę。

streméno (romanization)
stremenó (romanization)
стреме́на
стремена́
стреме́на (nominative plural)
стреме́н (genitive plural)
стреме́нний
стремі́нце (diminutive)
стремінце́ (diminutive)

Uk-стремено.ogg

音頻 (стреме́но)


сліва

繼承自古白俄羅斯語 слива (sliva)，源自古東斯拉夫語 слива (sliva)，源自原始斯拉夫語 *sliva。

slíva (romanization)
слі́вы
слі́вы (nominative plural)
сліў (genitive plural)


снежник

snežník (romanization)
снежника́
снежники́ (nominative plural)
снежнико́в (genitive plural)


страла

源自原始斯拉夫語 *strěla。

stralá (romanization)
стралы́
стрэ́лы (nominative plural)
стрэл (genitive plural)


сутра

借自梵語 सूत्र (sū́tra, “線，弦，紗；規則”)。

sútra (romanization)
су́тры
су́тры (nominative plural)
сутр (genitive plural)


Еўрапейскі Саюз

Jeŭrapjéjski Sajúz (romanization)
Еўрапе́йскага Саю́за
Еўрапе́йскага Саю́зу


Славенія

Slavjénija (romanization)
Славе́ніі
славе́нскі (uncountable)

斯洛文尼亞，斯洛維尼亞（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


Малдова

Maldóva (romanization)
Малдо́вы
малда́ўскі (uncountable)
малдо́ўскі (uncountable)

Малда́вія

摩爾多瓦（國家名，位於東歐）

摩爾多瓦（國家名，位於東歐）


Францыя

Fráncyja (romanization)
Фра́нцыі
францу́зскі (uncountable)

法國（國家名，位於西歐）


Чарнагорыя

Čarnahóryja (romanization)
Чарнаго́рыі
чарнаго́рскі (uncountable)

黑山，蒙特內哥羅（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


Харватыя

克羅地亞，克羅埃西亞（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


сэкунда

sekúnda (romanization)
сэку́нды
сэку́нды (nominative plural)
сэку́нд (genitive plural)

секу́нда (sjekúnda)的另一種寫法


саюз

源自俄語 сою́з (sojúz)。

sajúz (romanization)
саю́за
саю́зу
саю́зы (nominative plural)
саю́заў (genitive plural)

Саве́цкі Саю́з

Еўрапе́йскі Саю́з

Эўрапе́йскі/Еўрапе́йскі Саю́з


Ісландыя

Islándyja (romanization)
Ісла́ндыі
ісла́ндскі (uncountable)

冰島（國家名，位於歐洲）

Рэспу́блiка Ісла́ндыя


сярэдзіна

sjaredzína (romanization)
сярэдзі́ны
сярэдзі́ны (nominative plural)
сярэдзі́н (genitive plural)


сцяг

源自古東斯拉夫語 стѧгъ (stęgŭ)，源自古諾爾斯語 stǫng（英語 stang、法羅語 stong的源頭）。與俄語 стяг (stjag)、烏克蘭語 стяг (stjah)同源。

scjah (romanization)
сця́га
сцягі́ (nominative plural)
сцяго́ў (genitive plural)


ЕС

Еўрапе́йскі Саю́з (Jeŭrapjéjski Sajúz, “歐洲聯盟”)之首字母縮略詞。


сідло

繼承自原始斯拉夫語 *sedъlo。

sidló (romanization)
сідла́
сі́дла (nominative plural)
сідл (genitive plural)


сцяна

源自原始斯拉夫語 *stěna。與烏克蘭語 стіна́ (stiná)等同源。

scjaná (romanization)
сцяны́
сце́ны (nominative plural)
сцен (genitive plural)


абвер

阿勃維爾 （1921年至1944年間的德國軍事情報機構）


абвер

ábver (romanization)
а́бверу
а́бверівський (uncountable)

阿勃維爾 （1921年至1944年間的德國軍事情報機構）


Еўропа

Jeŭrópa (romanization)
Еўро́пы
еўрапе́йскі (uncountable)


Расія

Rasíja (romanization)
Расі́і
расі́йскі (uncountable)

俄羅斯（國家名，位於亞洲and東歐）


Турцыя

Túrcyja (romanization)
Ту́рцыі
турэ́цкі (uncountable)

土耳其（國家名，位於東南歐and西亞）

Рэспу́блiка Ту́рцыя


таямніца

tajamníca (romanization)
таямні́цы
таямні́цы (nominative plural)
таямні́ц (genitive plural)

Be-таямніца.ogg


сямисэн

sjamisɛ́n (romanization)
сямисэ́на
сямисэ́ны (nominative plural)
сямисэ́нов (genitive plural)


сякера

借自波蘭語 siekiera（r 前發生 i → e 的變化），源自原始斯拉夫語 *sekyra。如果沒有外來詞彙的影響，本應作*сякі́ра (*sjakíra)。

sjakjéra (romanization)
сяке́ры
сяке́ры (nominative plural)
сяке́р (genitive plural)


soutok

stékat 的動詞派生詞。


потек

потёк (potjók)的另一種拼寫法


кувырок

可能來自動詞кувырка́ть (kuvyrkátʹ, “翻轉；翻滾”)。

kuvyrók (romanization)
кувырка́
кувырки́ (nominative plural)
кувырко́в (genitive plural)


тисяча

源自原始斯拉夫語 *tysǫti、*tysęti，源自原始波羅的-斯拉夫語 *tuHsontis，源自原始印歐語 *tuHsont-、*tuHsenti-。

týsjača (romanization)
ти́сячі
ти́сячі (nominative plural)
ти́сяч (genitive plural)


танец живота

tánec životá (romanization)
та́нца живота́
та́нцы живота́ (nominative plural)
та́нцев живота́ (genitive plural)


утайка

utájka (romanization)
ута́йки
ута́йки (nominative plural)
ута́ек (genitive plural)

без ута́йки


Аўстрыя

Áŭstryja (romanization)
А́ўстрыі
аўстры́йскі (uncountable)

奧地利（國家名，位於歐洲）


тапор

源自古東斯拉夫語 топоръ (toporŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *toporъ。

tapór (romanization)
тапара́
тапары́ (nominative plural)
тапаро́ў (genitive plural)


теза

tɛ́za (romanization)
те́зы
те́зы (nominative plural)
тез (genitive plural)


тау

借自古希臘語 ταῦ (taû)。

希臘字母 Τ / τ 的名稱


Расея

源自Росси́я (Rossíja)、Россѣ́я (Rossě́ja)。用 /ѣ/ 代替 /и/ 是受рассеять (rassejatʹ)、古東斯拉夫語 россѣяти (rossějati)的影響。

Будь такие все как вы, ротозеи, что б осталось от Москвы, от Расéи?

如果每个人都像你一样懒惰，莫斯科会发生什么，俄罗斯会发生什么？


тэатр

teátr (romanization)
тэа́тра
тэа́тры (nominative plural)
тэа́траў (genitive plural)


твар

源自原始斯拉夫語 *tvarь。與波蘭語 twarz、捷克語 tvář等同源。

tvar (romanization)
тва́ру
тва́ры (nominative plural)
тва́раў (genitive plural)


твар

源自古東斯拉夫語 тварь (tvarĭ, “物體，物品，生物”)，源自原始斯拉夫語 *tvarь。

tvar (romanization)
тва́рі
тва́рі (nominative plural)
тва́рей (genitive plural)


сет

sɛt (romanization)
се́та
се́ты (nominative plural)
се́тов (genitive plural)


точка зрения

tóčka zrénija (romanization)
то́чки зре́ния
то́чки зре́ния (nominative plural)
то́чек зре́ния (genitive plural)


красная смородина

krásnaja smoródina (romanization)
кра́сной сморо́дины
кра́сные сморо́дины (nominative plural)
кра́сных сморо́дин (genitive plural)


гатэль

hatélʹ (romanization)
гатэ́ля
гатэ́лі (nominative plural)
гатэ́ляў (genitive plural)


кокосовый орех

kokósovyj oréx (romanization)
коко́сового оре́ха
коко́совые оре́хи (nominative plural)
коко́совых оре́хов (genitive plural)

Ru-кокосовый орех.ogg


турецкий

源自Ту́рция (Túrcija) + -цкий (-ckij)，不規則地出現了插音-е́-。


Кока-кола

Koka-kóla (romanization)
Кока-ко́лы
Кока-ко́лы (nominative plural)
Кока-ко́л (genitive plural)


кока-кола

kóka-kóla (romanization)
ко́ка-ко́лы
ко́ка-ко́лы (nominative plural)
ко́ка-ко́л (genitive plural)

Ко́ка-ко́ла (Kóka-kóla)的另一種寫法


тал

tal (romanization)
та́ла
та́лы (nominative plural)
та́лов (genitive plural)


úřad

源自原始斯拉夫語 *urędъ。对比波蘭語 urząd、塞爾維亞-克羅地亞語 úred。

Český statistický úřad ― 捷克統計局

americký Úřad pro kontrolu potravin a léčiv ― 美國食品藥物管理局


Северная Осетия

Sévernaja Osétija (romanization)
Се́верной Осе́тии

Ала́ния

北奧塞提亞-阿蘭，北奧塞提亞，阿蘭（共和國名，位於俄羅斯）

Се́верная Осе́тия-Ала́ния

北奧塞提亞-阿蘭，北奧塞提亞，阿蘭（共和國名，位於俄羅斯）

北奧塞提亞-阿蘭，北奧塞提亞，阿蘭（共和國名，位於俄羅斯）


тэ

西里爾字母字母Т / т。


сухофрукт

suxofrúkt (romanization)
сухофру́кта
сухофру́кты (nominative plural)
сухофру́ктов (genitive plural)


личи

借自漢語 荔枝 (lìzhī)。


питайя

pitájja (romanization)
пита́йи
пита́йи (nominative plural)
пита́й (genitive plural)

питаха́йя (pitaxájja)的另一種寫法


гибель

繼承自古東斯拉夫語 гꙑбель (gybelĭ)，源自原始斯拉夫語 *gybělь，源自*gyb- + *-ělь。

gíbelʹ (romanization)
ги́бели
ги́бели (nominative plural)
ги́белей (genitive plural)


гасцініца

源自госць (hoscʹ)。與俄語 гости́ница (gostínica)、烏克蘭語 гости́ниця (hostýnycja)等同源。

hascínica (romanization)
гасці́ніцы
гасці́ніцы (nominative plural)
гасці́ніц (genitive plural)
гасці́ніцаў (genitive plural)


леснина

lesnína (romanization)
лесни́ны
лесни́ны (nominative plural)
лесни́н (genitive plural)


халадзільнік

源自халадзі́ць (xaladzícʹ) + -нік (-nik)。與俄語 холоди́льник (xolodílʹnik)同源。

xaladzílʹnik (romanization)
халадзі́льніка
халадзі́льнікі (nominative plural)
халадзі́льнікаў (genitive plural)


лайма

lájma (romanization)
ла́ймы
ла́ймы (nominative plural)
лайм (genitive plural)


лайм

lajm (romanization)
ла́йма
ла́ймы (nominative plural)
ла́ймов (genitive plural)


питахайя

pitaxájja (romanization)
pitáxajja (romanization)
питаха́йи
пита́хайи
питаха́йи (nominative plural)
пита́хайи (nominative plural)
питаха́й (genitive plural)
пита́хай (genitive plural)


кумкват

kumkvát (romanization)
кумква́та
кумква́ты (nominative plural)
кумква́тов (genitive plural)


уряд

繼承自原始斯拉夫語 *urędъ。对比捷克語 úřad、斯洛伐克語 úrad、波蘭語 urząd、塞爾維亞-克羅地亞語 úred。

urjád (romanization)
уря́да
уря́ды (nominative plural)
уря́дов (genitive plural)


уряд

源自原始斯拉夫語 *urędъ。與白俄羅斯語 ура́д (urád)同源。

úrjad (romanization)
у́ряду
уря́ду¹
у́ряди (nominative plural)
уря́ди¹ (nominative plural)
у́рядів (genitive plural)
уря́дів¹ (genitive plural)
урядо́вий


маракуйя

marakújja (romanization)
мараку́йи
мараку́йи (nominative plural)
мараку́й (genitive plural)


kożuch

繼承自原始斯拉夫語 *kožuxъ。同源斯洛伐克語 kožuch、塞爾維亞-克羅地亞語 kožuh、俄語 кожух (kožux)同源。字面分析等同於 koża + -uch。


dým

源自古捷克語 dým，源自原始斯拉夫語 *dymъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *dū́ˀmas，源自原始印歐語 *dʰuh₂mós。

zmizet jako dým ― 像一陣煙一樣消失


семь чудес света

semʹ čudés svéta (romanization)
семи́ чуде́с све́та


пізда

繼承自古東斯拉夫語 пизда́ (pizdá)，源自原始斯拉夫語 *pīzdà，源自原始波羅的-斯拉夫語 *pīˀsdāˀ，源自原始印歐語 *písdeh₂。

pizdá (romanization)
пізды́
пі́зды (nominative plural)
пёзды (nominative plural)
пі́здаў (genitive plural)
пёздаў (genitive plural)


тав

tav (romanization)
та́ва
та́вы (nominative plural)
та́вов (genitive plural)

taw，最後一個希伯來字母


писька

písʹka (romanization)
пи́ськи
пи́ськи (nominative plural)
пи́сек (genitive plural)

Ru-пи́ська.ogg


хвіліна

派生自古高地德語 wīla，經由波蘭語 chwila。與烏克蘭語 хвили́на (xvylýna)、捷克語 chvíle等同源。

xvilína (romanization)
хвілі́ны
хвілі́ны (nominative plural)
хвілі́н (genitive plural)
хвілі́нны
хвілі́нка (diminutive)

Be-хвіліна.ogg


манда

源頭未知，但可能派生自古波蘭語 mądo (“睪丸”) ← 原始斯拉夫語 *mǫdo。

mandá (romanization)
манды́
манды́ (nominative plural)
манд (genitive plural)


тайна

繼承自古東斯拉夫語 таина (taina)。

tájna (romanization)
та́йны
та́йны (nominative plural)
тайн (genitive plural)
та́йнаў (genitive plural)


тайна

繼承自古東斯拉夫語 таина (taina)，源自原始斯拉夫語 *tajьna。

tájna (romanization)
та́йны
та́йны (nominative plural)
тайн (genitive plural)
та́йный
таи́нственный


ґвалт

繼承自古烏克蘭語 кгвалтъ (gvalt)、гвалтъ (hvalt)、ґвалтъ (gvalt)，經由古波蘭語 gwałt (波蘭語 gwałt)，源自中古高地德語 gewalt (“力量”)。

gvalt (romanization)
ґва́лту
ґва́лти (nominative plural)
ґва́лтів (genitive plural)


smyrek

smirek的另一種寫法。


хук

xuk (romanization)
ху́ка
ху́ки (nominative plural)
ху́ков (genitive plural)


глюон

gljuón (romanization)
глюо́на
глюо́ны (nominative plural)
глюо́нов (genitive plural)


raz

繼承自原始斯拉夫語 *razъ。

(jeden) raz ― 一次

dwa, trzy, cztery i dziesięć razy ― 二、三、四和十次

w każdym razie


dym

繼承自原始斯拉夫語 *dymъ，源自原始印歐語 *dʰuh₂mós (“煙”)。


цягнік

cjahník (romanization)
цягніка́
цягнікі́ (nominative plural)
цягніко́ў (genitive plural)
цягніко́вы


чыгунка

чыгу́н (čyhún, “鑄鐵”) + -ка (-ka)。與俄語 чугу́нка (čugúnka, “鐵路”, 棄用)等同源。

čyhúnka (romanization)
чыгу́нкі
чыгу́нкі (nominative plural)
чыгу́нак (genitive plural)

Be-чыгунка.ogg


торнадо

借自英語 tornado，源自西班牙語 tronada (“暴風雨”)，源自tronar (“打雷”)，源自拉丁語 tonāre (“打雷”)，源自原始印歐語 *(s)tene- (“打雷”)。


хер

原為хуй (xuj)的委婉形式。

xer (romanization)
хе́ра
хера́^*
херы́ (nominative plural)
херо́в (genitive plural)


хер

借自教會斯拉夫語 хѣръ (xěrŭ)，源頭不確定，有以下幾種說法：
* 教會斯拉夫語 сѣръ (sěrŭ, “灰色”)的替代寫法；
* 教會斯拉夫語 хероувимъ (xeruvimŭ, “智天使”)的縮寫，源自古希臘語 χερουβίμ (kheroubím)，源自希伯來語 כְּרוּבִים (kərūḇīm)，כְּרוּב (kərūḇ)的複數；
* 源自古希臘語 χαῖρε (khaîre, “你好，歡迎”)。

xer (romanization)
хе́ра
хера́
херы́ (nominative plural)
херо́в (genitive plural)

字母 Х / х 的名稱


морока

繼承自原始斯拉夫語 *morka。

moróka (romanization)
моро́ки
моро́ки (nominative plural)
моро́к (genitive plural)


царква

源自原始斯拉夫語 *cьrky。與烏克蘭語 це́рква (cérkva)等同源。

carkvá (romanization)
царквы́
цэ́рквы (nominative plural)
цэ́ркваў (genitive plural)


пизда

pizdá (romanization)
пизды́
пи́зды (nominative plural)
пёзды (nominative plural)
пизд (genitive plural)
пёзд (genitive plural)
пиздёнка (diminutive)
пизди́ща
пизди́ще

дать пизды́


пизда

pyzdá (romanization)
пизди́
пи́зди (nominative plural)
пизди́ (nominative plural)
пизд (genitive plural)


цвіт

源自原始斯拉夫語 *květъ，源自原始印歐語 *ḱwoyt-o- (“白色，光”)。


морок

原始斯拉夫語 *morkъ的充音形式。мрак (mrak)的同源對似詞，其是借自教會斯拉夫語。


морок

繼承自原始斯拉夫語 *morkъ。


цела

源自原始斯拉夫語 *tělo。

cjéla (romanization)
це́ла
це́лы (nominative plural)
цел (genitive plural)


цыбуля

繼承自古盧森尼亞語 цыбу́лѧ (cybúlja)。


течь

繼承自古東斯拉夫語 течи (teči)，源自原始斯拉夫語 *teťi、原始印歐語 *tekʷ- (“流動”)。

tečʹ (romanization)
те́чи
те́чи (nominative plural)
те́чей (genitive plural)

дать течь


цибуля

繼承自古盧森尼亞語 цибу́лѧ (cibúlja)。借自波蘭語 cebula，源自晚期拉丁語 cepulla，源自拉丁語 cepa。

cybúlja (romanization)
цибу́лі
цибу́лі (nominative plural)
цибу́ль (genitive plural)


azal

源自原始巴斯克語 *azal。


павека

源自па- (pa-) + 原始斯拉夫語 *věko。與俄語 ве́ко (véko)同源。

pavjéka (romanization)
паве́ка
паве́кі (nominative plural)
паве́каў (genitive plural)


взимание

взима́ть (vzimátʹ) + -а́ние (-ánije)

vzimánije (romanization)
взима́ния
взима́ния (nominative plural)
взима́ний (genitive plural)


расслабон

рассла́бить (rasslábitʹ) 的動詞派生詞。

rasslabón (romanization)
расслабо́на
расслабо́ны (nominative plural)
расслабо́нов (genitive plural)


чилл

čill (romanization)
чи́лла
чи́ллы (nominative plural)
чи́ллов (genitive plural)


цэ

西里爾字母字母Ц / ц。

а плюс бэ плюс цэ

витами́н цэ / витами́н C (цэ)


чил

čil (romanization)
чи́ла
чи́лы (nominative plural)
чи́лов (genitive plural)

чилл (čill)的另一種寫法


човен

源自原始斯拉夫語 *čьlnъ。

čóvjen (romanization)
чо́ўна
чаўны́ (nominative plural)
чаўно́ў (genitive plural)


човен

繼承自原始斯拉夫語 *čьlnъ。

čóven (romanization)
човна́
човни́ (nominative plural)
човні́в (genitive plural)

(多指用槳推動的) 舟，艇

літа́ючий чо́вен


сопереживание

сопережива́ть (sopereživátʹ, “有同感”) + -а́ние (-ánije, 動詞性抽象名詞後綴)。

sopereživánije (romanization)
сопережива́ния
сопережива́ния (nominative plural)
сопережива́ний (genitive plural)


аканье

а́кать (ákatʹ) + -анье (-anʹje, 動詞性抽象名詞後綴)。

ákanʹje (romanization)
а́канья
а́канья (nominative plural)
а́каний (genitive plural)

Ru-а́канье.ogg

俄語中部、南部方言和白俄羅斯語中的A音化（[o]或[e]音弱化成[ɐ]或[ə]）


побор

pobór (romanization)
побо́ра
побо́ры (nominative plural)
побо́ров (genitive plural)


вилок

vilók (romanization)
вилка́
вилки́ (nominative plural)
вилко́в (genitive plural)


звезды

звёзды (zvjózdy)的另一種拼寫法


черен

繼承自古東斯拉夫語 черенъ (čerenŭ)，源自原始斯拉夫語 *černъ。Vasmer 認為可能與俄語 ко́рень (kórenʹ, “根”)、立陶宛語 kẽras (“灌木，根，樹墩”)、古普魯士語 kirno (“灌木”)、古希臘語 κράνος (krános, “大果山茱萸”)、拉丁語 cornus (“大果山茱萸”)有關。

čéren (romanization)
че́рена
че́рены (nominative plural)
чере́нья (nominative plural)
че́ренов (genitive plural)
чере́ньев (genitive plural)


orkan

借自德語 Orkan，源自荷蘭語 orkaan，源自西班牙語 huracán，源自泰諾語 *hurakā。

歐洲風暴（常見於歐洲冬季的溫帶氣旋）


главное

glávnoje (romanization)
гла́вного
гла́вные (nominative plural)
гла́вных (genitive plural)

Ru-главное.ogg

не забыва́й/не забу́дь о гла́вном


гонки

賽跑、賽馬、賽車這一類的比賽


перса

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


колеса

колёса (koljósa)的另一種拼寫法


шакалад

šakalád (romanization)
шакала́ду
шакала́дны (uncountable)
шакала́дка (diminutive)


шовк

源自古東斯拉夫語 шьлкъ (šĭlkŭ)，源自一日耳曼語族語言，对比古諾爾斯語 silki。

šovk (romanization)
шо́вку
шовки́ (nominative plural)
шовкі́в (genitive plural)
шовко́вий


szach

借自波斯語 شاه (shâh)。


błękit królewski

字面意思是「皇家藍色」。

błękit królewski：


šal

借自鄂圖曼土耳其語 شال，源自波斯語 شال (šāl)。


звёздный ветер

zvjózdnyj véter (romanization)
звёздного ве́тра
звёздные ве́тры (nominative plural)
звёздных ветро́в (genitive plural)


солнечный ветер

sólnečnyj véter (romanization)
со́лнечного ве́тра
со́лнечные ве́тры (nominative plural)
со́лнечных ветро́в (genitive plural)


благородный газ

blagoródnyj gáz (romanization)
благоро́дного га́за
благоро́дные га́зы (nominative plural)
благоро́дных га́зов (genitive plural)


шыр

对比俄語 ширь (širʹ)。


инертный газ

inɛ́rtnyj gáz (romanization)
ине́ртного га́за
ине́ртные га́зы (nominative plural)
ине́ртных га́зов (genitive plural)


шэрсць

繼承自原始斯拉夫語 *sьrstь。

šerscʹ (romanization)
шэ́рсці
шэ́рсці (nominative plural)
шэ́рсцей (genitive plural)


шчака

源自原始斯拉夫語 *ščeka。與俄語 щека́ (ščeká)、烏克蘭語 щока́ (ščoká)同源。

ščaká (romanization)
шчакі́
шчо́кі (nominative plural)
шчок (genitive plural)
шчо́чка (diminutive)


яйка

最终源自原始斯拉夫語 *ajьce。

jájka (romanization)
я́йка
я́йкі (nominative plural)
я́ек (genitive plural)


терпеливість

терпели́вий (terpelývyj) + -ість (-istʹ)

terpelývistʹ (romanization)
терпели́вості
терпели́вости


сглаз

sglaz (romanization)
сгла́за
сгла́зы (nominative plural)
сгла́зов (genitive plural)

дурно́й глаз

邪眼；晦氣，霉運，邪惡的詛咒

глаз

邪眼；晦氣，霉運，邪惡的詛咒

по́рча

邪眼；晦氣，霉運，邪惡的詛咒

邪眼；晦氣，霉運，邪惡的詛咒


терплячість

terpljáčistʹ (romanization)
терпля́чості
терпля́чости

Uk-терплячість.ogg


ерш

ёрш (jorš)的另一種拼寫法


іголка

源自ігла́ (ihlá) + -ка (-ka)。與俄語 иго́лка (igólka)、波蘭語 igiełka同源。

ihólka (romanization)
іго́лкі
іго́лкі (nominative plural)
іго́лак (genitive plural)


терпіння

терпі́ти (terpíty, “忍耐”, 動詞) + -ння (-nnja)。对比俄語 терпе́ние (terpénije)。

terpínnja (romanization)
терпі́ння
терпі́ння (nominative plural)
терпі́нь (genitive plural)

Uk-терпіння.ogg


домашнее задание

domášneje zadánije (romanization)
дома́шнего зада́ния
дома́шние зада́ния (nominative plural)
дома́шних зада́ний (genitive plural)


ща

西里爾字母字母Щ / щ。


гук

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

huk (romanization)
гу́ку
гу́кі (nominative plural)
гу́каў (genitive plural)


цішыня

源自古東斯拉夫語 тишина (tišina)，源自原始斯拉夫語 *tišina。

cišynjá (romanization)
цішыні́
цішы́ні (nominative plural)
цішы́нь (genitive plural)

Не ве́рце цішыні́.


эл

西里爾字母字母Л / л。


пішак

源自 пі́ший (píšyj) + -а́к (-ák)。對照塞爾維亞-克羅地亞語 пѐша̄к / pèšāk。

pišák (romanization)
пішака́
пішаки́ (nominative plural)
пішакі́в (genitive plural)

傀儡，走卒（被操纵或被利用来达到某种目的的人）

古代乌克兰的非官方土地单位，相當於0.5公顷至5公顷


пьеса

借自法語 pièce，源自晚期拉丁語 pettia，源自高盧語 *pettyā，源自原始凱爾特語 *kʷezdis。

pʹjésa (romanization)
пье́сы
пье́сы (nominative plural)
пьес (genitive plural)


Кантон

最终源自葡萄牙語 Cantão，源自漢語 廣東／广东 (Guǎngdōng)。


Костанай

庫斯塔奈（城市名，位於哈薩克斯坦庫斯塔奈）


основное

Ru-основное.ogg

в основно́м

基本上，大部分，主要，一般


Кызылорда

克孜勒奧爾達（城市名，位於哈薩克斯坦克孜勒奧爾達）


ящик Пандоры

jáščik Pandóry (romanization)
я́щика Пандо́ры
я́щики Пандо́ры (nominative plural)
я́щиков Пандо́ры (genitive plural)

Ru-ящик Пандоры.ogg


прошедшее

prošédšeje (romanization)
проше́дшего
проше́дшие (nominative plural)
проше́дших (genitive plural)


цѣпъ

cěp (romanization)
цѣпа́
цѣпы́ (nominative plural)
цѣпо́въ (genitive plural)

цеп (cep)在1918年正寫法改革以前的寫法。


микроволновка

mikrovolnóvka (romanization)
микроволно́вки
микроволно́вки (nominative plural)
микроволно́вок (genitive plural)


ёлка

與俄語 ёлка (jólka)同源。

jólka (romanization)
ёлкі
ёлкі (nominative plural)
ёлак (genitive plural)


ёлка

繼承自原始斯拉夫語 *edlъka。等同於ель (jelʹ) + -ка (-ka)。

jólka (romanization)
ёлки
ёлки (nominative plural)
ёлок (genitive plural)
ёлочный
ёлочка (diminutive)

聖誕樹（在俄羅斯用作新年的裝飾）


пыласос

仿譯自德語 Staubsauger，源自пыл (pyl, “塵”) + ссаць (ssacʹ, “吸吮”)；對比俄語 пылесо́с (pylesós)、烏克蘭語 пилосо́с (pylosós)。

pylasós (romanization)
пыласо́са
пыласо́сы (nominative plural)
пыласо́саў (genitive plural)

Be-пыласос.ogg


стиралка

стира́ть (stirátʹ, “擦除；洗去”) + -лка (-lka)

stirálka (romanization)
стира́лки
стира́лки (nominative plural)
стира́лок (genitive plural)


микроволновая печь

mikrovolnóvaja péčʹ (romanization)
микроволно́вой пе́чи
микроволно́вые пе́чи (nominative plural)
микроволно́вых пече́й (genitive plural)


стиральная машина

stirálʹnaja mašína (romanization)
стира́льной маши́ны
стира́льные маши́ны (nominative plural)
стира́льных маши́н (genitive plural)

Ru-стиральная машина.ogg


стёрка

stjórka (romanization)
стёрки
стёрки (nominative plural)
стёрок (genitive plural)


baszkir

巴什基尔期（石炭紀的第四個時期）


Baszkortostan

音譯自俄語 Башкортоста́н (Baškortostán)。

Baszkiria

巴什科爾托斯坦（自治共和國名，位於俄羅斯；首都： 烏法）

Republika Baszkortostanu

巴什科爾托斯坦（自治共和國名，位於俄羅斯；首都： 烏法）

巴什科爾托斯坦（自治共和國名，位於俄羅斯；首都： 烏法）


посудомоечная машина

posudomóječnaja mašína (romanization)
посудомо́ечной маши́ны
посудомо́ечные маши́ны (nominative plural)
посудомо́ечных маши́н (genitive plural)

zh-посудомоечная_машина-ru-noun-KbMKfnKA


Іка

伊卡（城市名，位於秘魯伊卡）


гумка

húmka (romanization)
гу́мкі
гу́мкі (nominative plural)
гу́мак (genitive plural)


гумка

húmka (romanization)
гу́мки
гу́мки (nominative plural)
гу́мок (genitive plural)


степлер

stɛ́pler (romanization)
сте́плера
сте́плеры (nominative plural)
сте́плеров (genitive plural)


imbryk

借自鄂圖曼土耳其語 ابریق (ibrik, ıbrık)（土耳其語 ibrik），源自阿拉伯語 إِبْرِيق (ʔibrīq)。


зуб мудрости

zúb múdrosti (romanization)
зу́ба му́дрости
зу́бы му́дрости (nominative plural)
зубо́в му́дрости (genitive plural)


сшиватель

sšivátelʹ (romanization)
сшива́теля
сшива́тели (nominative plural)
сшива́телей (genitive plural)


ryk

ryczeć 的動詞派生詞。


огнестрельное оружие

ognestrélʹnoje orúžije (romanization)
огнестре́льного ору́жия
огнестре́льные ору́жия (nominative plural)
огнестре́льных ору́жий (genitive plural)

Ru-огнестрельное оружие.ogg

zh-огнестрельное_оружие-ru-noun-zmhbnm6R


кавадла

借自波蘭語 kowadło。кува́лда (kuválda, “大錘”)的同源對似詞，該其借自俄語，而俄語詞又借自波蘭語。

kavádla (romanization)
кава́дла
кава́длы (nominative plural)
кава́длаў (genitive plural)

Be-кавадла.ogg


холодное оружие

xolódnoje orúžije (romanization)
холо́дного ору́жия
холо́дные ору́жия (nominative plural)
холо́дных ору́жий (genitive plural)


молат

源自原始斯拉夫語 *moltъ。

mólat (romanization)
мо́лата
мо́латы (nominative plural)
мо́латаў (genitive plural)


przyrostek

同類詞： przedrostek、wrostek


wrostek

同類詞： przedrostek、przyrostek


przedrostek

同類詞： przyrostek、wrostek


варёное яйцо

varjónoje jajcó (romanization)
варёного яйца́
варёные я́йца (nominative plural)
варёных яи́ц (genitive plural)


przyrost

przyrosnąć 的動詞派生詞。

Przyrost naturalny w Chinach był w 2021 r. najniższy od 1960 r.

2021年，中國的[人口]自然增長率達到1960年以來的最低值。

2021 January 17, “Chiny: Wskaźnik urodzeń najniższy od 1949 r. Rodzi się coraz mniej dzieci”, 出自 Rzeczpospolita，於2022-05-03歸檔自原頁面:


инфикс

ínfiks (romanization)
и́нфикса
и́нфиксы (nominative plural)
и́нфиксов (genitive plural)


krepel

借自德語 Kräppel。

甜甜圈（油炸麵團或麵糊）


суперлятив

superljatív (romanization)
суперляти́ва
суперляти́вы (nominative plural)
суперляти́вов (genitive plural)


превосходная степень

prevosxódnaja stépenʹ (romanization)
превосхо́дной сте́пени
превосхо́дные сте́пени (nominative plural)
превосхо́дных степене́й (genitive plural)

zh-превосходная_степень-ru-noun-4s0q3x-C


бопомофо

源自官話注音符號的前4個聲母：ㄅ ㄆ ㄇ ㄈ (bo po mo fo)。


Батуми

巴統（首府名，位於格魯吉亞阿扎爾自治共和國）


дванадцятикутник

двана́дцять (dvanádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

dvanadcjatykútnyk (romanization)
дванадцятику́тника
дванадцятику́тники (nominative plural)
дванадцятику́тників (genitive plural)


десятикутник

де́сять (désjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

desjatykútnyk (romanization)
десятику́тника
десятику́тники (nominative plural)
десятику́тників (genitive plural)


сімнадцятикутник

сімна́дцять (simnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

simnadcjatykútnyk (romanization)
сімнадцятику́тника
сімнадцятику́тники (nominative plural)
сімнадцятику́тників (genitive plural)


чотирнадцятикутник

чотирна́дцять (čotyrnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

čotyrnadcjatykútnyk (romanization)
чотирнадцятику́тника
чотирнадцятику́тники (nominative plural)
чотирнадцятику́тників (genitive plural)


Мальдіви

Malʹdívy (romanization)
Мальді́вів
мальді́вський

Мальді́вська Респу́бліка

馬爾代夫（島國名，位於南亞）

馬爾代夫（島國名，位於南亞）


Мариуполь

Mariúpolʹ (romanization)
Мариу́поля
мариу́польский

馬里烏波爾（城市名，位於烏克蘭）


Новый год

Nóvyj god (romanization)
Но́вого го́да
Но́вые го́ды (nominative plural)
Но́вых годо́в (genitive plural)


Аджария

阿扎爾，阿扎拉（自治共和國名，位於格魯吉亞）


гірчиця

繼承自原始斯拉夫語 *gorьčica。同時可以分解為гірки́й (hirkýj, “苦的”) + -и́ця (-ýcja)。

hirčýcja (romanization)
гірчи́ці
гірчи́чний (uncountable)

Uk-гірчиця.ogg


экшн

ekšn (romanization)
э́кшна
э́кшны (nominative plural)
э́кшнов (genitive plural)


vosek

源自原始斯拉夫語 *voskъ。


десятитысячеугольник

де́сять ты́сяч (désjatʹ týsjač) + -е- (-e-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

desjatitysjačeugólʹnik (romanization)
десятитысячеуго́льника
десятитысячеуго́льники (nominative plural)
десятитысячеуго́льников (genitive plural)

zh-десятитысячеугольник-ru-noun-2KtFhGFW


тенето

tenetó (romanization)
тенета́
тенёта (nominative plural)
тенёт (genitive plural)

тенёто (tenjóto)的另一種寫法


ponedeljek

源自原始斯拉夫語 *ponedělъkъ。


četrtek

源自原始斯拉夫語 *četvьrtъkъ，源自*četvьrtъ (“第四”)。


тенёто

繼承自古東斯拉夫語 тенето (teneto)、тонето (toneto)，繼承自原始斯拉夫語 *teneto，最终源自原始印歐語 *ten-。同源詞包括立陶宛語 tiñklas。

tenjóto (romanization)
тенёта
тенёта (nominative plural)
тенёт (genitive plural)

попа́сть в тенёта

落入圈套 (字面意思是「落入網中」)

пау́чьи тенёта


-ск

繼承自原始斯拉夫語 *-ьskъ，如同形容詞詞尾 -ский (-skij) 與 -ско́й (-skój)。

яку́т (jakút, “雅庫特人”) + -ск (-sk) → Яку́тск (Jakútsk, “雅庫茨克”)

Му́рмане (Múrmane, “諾爾斯人”) + -ск (-sk) → Му́рманск (Múrmansk, “摩爾曼斯克”)


гражданственность

гражда́нственный (graždánstvennyj) + -ость (-ostʹ)


оральный секс

orálʹnyj sɛ́ks (romanization)
ора́льного се́кса
ора́льные се́ксы (nominative plural)
ора́льных се́ксов (genitive plural)


Якутия

源自 яку́т- (jakút-, “雅庫特人”) + -ия (-ija)。

Саха́

雅庫特（共和國名，位於俄羅斯）

雅庫特（共和國名，位於俄羅斯）


гражданское право

graždánskoje právo (romanization)
гражда́нского пра́ва
гражда́нские права́ (nominative plural)
гражда́нских пра́в (genitive plural)


шістнадцятикутник

шістна́дцять (šistnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

šistnadcjatykútnyk (romanization)
шістнадцятику́тника
шістнадцятику́тники (nominative plural)
шістнадцятику́тників (genitive plural)


Бавария

Bavárija (romanization)
Бава́рии
Бава́рии (nominative plural)
Бава́рий (genitive plural)

巴伐利亞（州名，位於德國東南部）


andezyn

源自Andy + -yn，為方便發音而插入 z。


минет

借自法語 minette (“為女性舔陰”)。

minét (romanization)
мине́та
мине́ты (nominative plural)
мине́тов (genitive plural)


Скандинавия

借自拉丁語 Scandināvia。對照烏克蘭語 Скандина́вія (Skandynávija)、白俄羅斯語 Скандына́вія (Skandynávija)、波蘭語 Skandynawia。


вуста

源自原始斯拉夫語 *usta。


Мордовия

Ru-Мордовия.ogg

莫爾多瓦（共和國名，位於俄羅斯）


миньет

minʹjét (romanization)
минье́та
минье́ты (nominative plural)
минье́тов (genitive plural)

Ru-минье́т.ogg

мине́т (minét)的另一種寫法


Крымъ

Крым (Krym)在1918年正寫法改革以前的寫法。


мобильник

mobílʹnik (romanization)
моби́льника
моби́льники (nominative plural)
моби́льников (genitive plural)

моби́ла

移動電話/行動電話，手機

моби́льный

移動電話/行動電話，手機

со́товый

移動電話/行動電話，手機

труба́

移動電話/行動電話，手機

移動電話/行動電話，手機


Таймыр

泰梅爾半島（半島名，位於俄羅斯）


дательный падеж

dátelʹnyj padéž (romanization)
да́тельного падежа́
да́тельные падежи́ (nominative plural)
да́тельных падеже́й (genitive plural)


przyrząd

przyrządzić 的動詞派生詞。


винительный падеж

vinítelʹnyj padéž (romanization)
вини́тельного падежа́
вини́тельные падежи́ (nominative plural)
вини́тельных падеже́й (genitive plural)


местный падеж

méstnyj padéž (romanization)
ме́стного падежа́
ме́стные падежи́ (nominative plural)
ме́стных падеже́й (genitive plural)


аллативный падеж

allatívnyj padéž (romanization)
аллати́вного паде́жа
аллати́вные паде́жи (nominative plural)
аллати́вных паде́жей (genitive plural)


narząd

繼承自原始斯拉夫語 *narędъ。


именительный падеж

imenítelʹnyj padéž (romanization)
имени́тельного падежа́
имени́тельные падежи́ (nominative plural)
имени́тельных падеже́й (genitive plural)


отложительный падеж

otložítelʹnyj padéž (romanization)
отложи́тельного падежа́
отложи́тельные падежи́ (nominative plural)
отложи́тельных падеже́й (genitive plural)


bezokolicznik

forma bezokolicznika ― 不定式形式

czasownik w bezokoliczniku ― 動詞不定式


шестнадцатиугольник

шестна́дцать (šestnádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

šestnadcatiugólʹnik (romanization)
шестнадцатиуго́льника
шестнадцатиуго́льники (nominative plural)
шестнадцатиуго́льников (genitive plural)


восемнадцатиугольник

восемна́дцать (vosemnádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

vosemnadcatiugólʹnik (romanization)
восемнадцатиуго́льника
восемнадцатиуго́льники (nominative plural)
восемнадцатиуго́льников (genitive plural)

zh-восемнадцатиугольник-ru-noun-7v2Awlcc


капялюш

kapjaljúš (romanization)
капелюша́
капелюшы́ (nominative plural)
капелюшо́ў (genitive plural)

Be-капялюш.ogg


biernik

biernik liczby pojedynczej ― 賓格單數

biernik liczby mnogiej ― 賓格複數

forma biernika ― 賓格形式

dopełnienie w bierniku ― 採用賓格的賓語

rzeczownik w bierniku ― 採用賓格的名詞

wyrażony biernikiem ― 採用賓格的表達


капелюх

kapeljúx (romanization)
капелю́ха
капелю́хи (nominative plural)
капелю́хів (genitive plural)

Uk-капелюх.ogg


непристойность

непристо́йный (nepristójnyj) + -ость (-ostʹ)

nepristójnostʹ (romanization)
непристо́йности
непристо́йности (nominative plural)
непристо́йностей (genitive plural)

Ru-непристойность.ogg


kapelusz

kapelusik (diminutive)
kapelusisko
kapeluszysko


košonek

prasátko

（草地滾球或地滾球戲的）靶子球

（草地滾球或地滾球戲的）靶子球


пиар

借自英語 PR (“公共關係”)。

piár (romanization)
пиа́ра
пиа́ры (nominative plural)
пиа́ров (genitive plural)


творительный падеж

tvorítelʹnyj padéž (romanization)
твори́тельного падежа́
твори́тельные падежи́ (nominative plural)
твори́тельных падеже́й (genitive plural)


двадцатичетырёхгранник

dvadcatìčetyrjóxgránnik (romanization)
двадцатѝчетырёхгра́нника
двадцатѝчетырёхгра́нники (nominative plural)
двадцатѝчетырёхгра́нников (genitive plural)

zh-двадцатичетырёхгранник-ru-noun-IwBXoEgX


шашки

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


kroaziera

克羅埃西亞語，克羅地亞語


єр

借自教會斯拉夫語 ѥръ (jerŭ)。

jer (romanization)
є́ра
є́ри (nominative plural)
є́рів (genitive plural)

字母 Ъ ъ 的名稱，現在稱作 тверди́й знак (tverdýj znak, “硬音符號”)

同類詞： є́рик (jéryk)


веди

繼承自古東斯拉夫語 вѣди (vědi)。

вэ

西里爾字母 В в 的名稱

西里爾字母 В в 的名稱


еры

字母 Ы ы 的名稱，現在稱作 ы (y)


маджонг

madžóng (romanization)
маджо́нга
маджо́нги (nominative plural)
маджо́нгов (genitive plural)


Kroazia

克羅埃西亞，克羅地亞（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


двадцатипятиугольник

два́дцать (dvádcatʹ) + -и- (-i-) + пять (pjatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

dvadcatipjatiugólʹnik (romanization)
двадцатипятиуго́льника
двадцатипятиуго́льники (nominative plural)
двадцатипятиуго́льников (genitive plural)

zh-двадцатипятиугольник-ru-noun-1tDEWC56


издержка

源自издержа́ть (izderžátʹ) + -к (-k)，自16世紀有使用。

izdéržka (romanization)
изде́ржки
изде́ржки (nominative plural)
изде́ржек (genitive plural)

суде́бные изде́ржки

изде́ржки по перево́зке


здоровля

здоро́в'я (zdoróvʺja)的另一種寫法


твёрдый знак

tvjórdyj znak (romanization)
твёрдого зна́ка
твёрдые зна́ки (nominative plural)
твёрдых зна́ков (genitive plural)

硬音符號，字母 Ъ ъ 的名稱


буки

繼承自古東斯拉夫語 бꙋкꙑ (buky)。бу́ква (búkva)的同源對似詞。

бэ

西里爾字母 Б б 的名稱

西里爾字母 Б б 的名稱


vichr

繼承自古捷克語 vichr，繼承自原始斯拉夫語 *vixъrъ。


фарба

fárba (romanization)
фа́рбы
фа́рбы (nominative plural)
фарб (genitive plural)
фа́рбаў (genitive plural)


фарба

借自德語 Farbe，源自中古高地德語 varwe，源自古高地德語 farawa，源自原始日耳曼語 *farwō。也是 ба́рва (bárva)的同源對似詞。

fárba (romanization)
фа́рби
фа́рби (nominative plural)
фарб (genitive plural)


В'етнам

Vʺjetnám (romanization)
В'етна́ма
в'етна́мскі (uncountable)

越南（國家名，位於東南亞）


негура

借自羅馬尼亞語 negură。

néhura (romanization)
не́гури
не́гури (nominative plural)
не́гур (genitive plural)


неґура

négura (romanization)
не́ґури
не́ґури (nominative plural)
не́ґур (genitive plural)

не́гура (néhura)的另一種寫法


камп'ютэр

kampʺjúter (romanization)
камп'ю́тэра
камп'ю́тэры (nominative plural)
камп'ю́тэраў (genitive plural)

камп'ю́тар (kampʺjútar)的另一種寫法


камп'ютар

kampʺjútar (romanization)
камп'ю́тара
камп'ю́тары (nominative plural)
камп'ю́тараў (genitive plural)


етнографія

源自古希臘語 ἔθνος (éthnos, “民族”) + γράφω (gráphō, “寫”)。


Мексіка

Mjéksika (romanization)
Ме́ксікі
мексіка́нскі (uncountable)

墨西哥（國家名，位於北美洲）


stromek

vánoční stromek ― 聖誕/耶誕樹


dárek

禮物（尤指聖誕禮物和生日禮物）

dárek k narozeninám ― 生日禮物


żołd

借自捷克語 žold，源自中古高地德語 sold，源自古法語 solt，源自拉丁語 soldus，源自 solidum。


сукияки

借自日語 鋤焼き (すきやき, sukiyaki) 或好き焼き (すきやき, sukiyaki)。


komunikant

借自教會拉丁語 commūnicāns。


скачивание

skáčivanije (romanization)
ска́чивания
ска́чивания (nominative plural)
ска́чиваний (genitive plural)


саке

借自日語 酒 (さけ, saké)。


стейк

stɛjk (romanization)
сте́йка
сте́йки (nominative plural)
сте́йков (genitive plural)


Организация Объединённых Наций

Organizácija Obʺjedinjónnyx Nácij (romanization)
Организа́ции Объединённых На́ций

zh-Организация_Объединённых_Наций-ru-name-yN-gRIZV


kaper

借自荷蘭語 kaper。


стотысячеугольник

сто ты́сяч (sto týsjač) + -е- (-e-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

stotysjačeugólʹnik (romanization)
стотысячеуго́льника
стотысячеуго́льники (nominative plural)
стотысячеуго́льников (genitive plural)


ро

借自古希臘語 ῥῶ (rhô)。

希臘字母 Ρ/ρ 的名稱


неадекватність

源自неадеква́тний (neadekvátnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 неадеква́тность (neadekvátnostʹ)、白俄羅斯語 неадэква́тнасць (njeadekvátnascʹ)、波蘭語 nieadekwatność。

neadekvátnistʹ (romanization)
неадеква́тності
неадеква́тности


адекватність

源自адеква́тний (adekvátnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 адеква́тность (adekvátnostʹ)、白俄羅斯語 адэква́тнасць (adekvátnascʹ)、波蘭語 adekwatność。

adekvátnistʹ (romanization)
адеква́тності
адеква́тности


косплей

借自英語 cosplay，源自日語 コスプレ (kosupure)，源自英語 costume play。

kospléj, kosplɛ́j (romanization)
коспле́я
коспле́и (nominative plural)
коспле́ев (genitive plural)


aperitif

借自法語 apéritif，源自中世紀拉丁語 aperitīvus。


tarot

借自法語 tarot，源自意大利語 tarocco。


greko

源自拉丁語 graecus，源自古希臘語 Γραικός (Graikós)。


tepich

借自德語 Teppich，源自中世紀拉丁語 tapicus，源自拉丁語 tapēs，源自古希臘語 τάπης (tápēs)。


сёгунат

sjógunát (romanization)
сёгуна́та
сёгуна́ты (nominative plural)
сёгуна́тов (genitive plural)


měchýř

繼承自古捷克語 měchýř，繼承自原始斯拉夫語 *měxyrь，字面分析等同於 měch + -ýř。


domeček

Přišly blíž a všimly si, že domeček je postavený z perníku.

他們走近一看，發現這個小房子是用薑餅建造的。


deseń

（織物、紙等上面的） 花紋


polibek

dát polibek ― 親吻


фабрыка

fábryka (romanization)
фа́брыкі
фа́брыкі (nominative plural)
фа́брык (genitive plural)


wazon

借自意大利語 vaso，源自拉丁語 vāsum。


Pięcioksiąg

源自 pięćio- + księga, a 仿譯自古希臘語 πεντάτευχος (pentáteukhos)。


Буття

為 буття́ n (buttjá, “存在”) 的首字母大寫形式。

Кни́га Буття́

創世記 (字面意思是「存在之書」)


greh

源自原始斯拉夫語 *grěxъ。


ляпас

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

ljápas (romanization)
ля́паса
ля́паси (nominative plural)
ля́пасів (genitive plural)

да́ти ля́паса кому́ ― dáty ljápasa komú ― 給某人一記耳光


лещ

繼承自原始斯拉夫語 *leščь。與波蘭語 leszcz同源。

lešč (romanization)
леща́
лещи́ (nominative plural)
леще́й (genitive plural)


лящ

ля́скати (ljáskaty) 的動詞派生詞，源頭為擬聲詞。

ljašč (romanization)
ляща́
лящі́ (nominative plural)
лящі́в (genitive plural)


вуда

源自古東斯拉夫語 уда (uda)，源自原始斯拉夫語 *ǫda。與俄語 уда́ (udá)、古波蘭語 węda同源。

vúda (romanization)
ву́ды
ву́ды (nominative plural)
вуд (genitive plural)
ву́дачка (diminutive)


ягнятина

繼承自原始斯拉夫語 *agnętina；等同於ягня́та (jagnjáta, “羊羔”) + -ина (-ina, 表示肉名詞的後綴)。

jagnjátina (romanization)
ягня́тины
ягня́тины (nominative plural)
ягня́тин (genitive plural)


ягнятина

源自原始斯拉夫語 *agnętina；等同於ягня́та (jahnjáta, “羊羔”) + -ина (-yna, 表示肉名詞的後綴)。


chlév

繼承自古捷克語 chlév，繼承自原始斯拉夫語 *xlěvъ。


jev

繼承自原始斯拉夫語 *avь。


okrąg

繼承自原始斯拉夫語 *okrǫgъ。


лошадиная сила

lošadínaja síla (romanization)
лошади́ной си́лы
лошади́ные си́лы (nominative plural)
лошади́ных си́л (genitive plural)


говядо

繼承自原始斯拉夫語 *govędo，源自原始印歐語 *gʷew-n̥d-，源自*gʷṓws。

govjádo (romanization)
говя́да
говя́да (nominative plural)
говя́д (genitive plural)


kouř

kouřit 的動詞派生詞。對照波蘭語 kurz。


Анкоридж

安克雷奇（城市名，位於美國阿拉斯加）


Ном

Nom (romanization)
Но́ма
Но́мы (nominative plural)
Но́мов (genitive plural)

諾姆（城市名，位於美國阿拉斯加）


селязёнка

源自原始斯拉夫語 *selzenь + -ка (-ka)。與俄語 селезёнка (selezjónka)、烏克蘭語 селезі́нка (selezínka)同源。

sjeljazjónka (romanization)
селязёнкі
селязёнкі (nominative plural)
селязёнак (genitive plural)


Жёлтая река

Žóltaja reká (romanization)
Жёлтой реки́


диамат

диалекти́ческий материали́зм (dialektíčeskij materialízm) 的首字母縮略詞。

diamát (romanization)
диама́та
диама́ты (nominative plural)
диама́тов (genitive plural)


задний проход

zádnij proxód (romanization)
за́днего прохо́да
за́дние прохо́ды (nominative plural)
за́дних прохо́дов (genitive plural)


диалектический материализм

dialektíčeskij materialízm (romanization)
диалекти́ческого материали́зма

Ru-диалектический материализм.ogg

zh-диалектический_материализм-ru-noun-SJDp-SYr


мінімалізм

最终源自拉丁語 minimum。對照俄語 минимали́зм (minimalízm)、白俄羅斯語 мінімалі́зм (minimalízm)、波蘭語 minimalizm。


минимализм

源自 минима́ль(ный) (minimálʹ(nyj)) + -и́зм (-ízm)。

minimalízm (romanization)
минимали́зма
минимали́змы (nominative plural)
минимали́змов (genitive plural)


оливковое масло

olívkovoje máslo (romanization)
оли́вкового ма́сла
оли́вковые масла́ (nominative plural)
оли́вковых ма́сел (genitive plural)


гоноръ

借自波蘭語 honor，源自古波蘭語 honor，源自拉丁語 honor，源自古拉丁語 honōs；更遠的來源未知。 同源詞包括英語 honor。


аероліт

aerolít (romanization)
аеролі́та
аеролі́ти (nominative plural)
аеролі́тів (genitive plural)


кликуха

來自клик- (klik-) + -у́ха (-úxa)，衍生自кли́чка (klíčka, “綽號”)，但用了潛在詞根клик- (klik-)，可在кли́кать (klíkatʹ, “喊”)發現。

klikúxa (romanization)
клику́хи
клику́хи (nominative plural)
клику́х (genitive plural)


rožmarin

迷迭香（Salvia rosmarinus, syn. Rosmarinus officinalis）


Претория

比勒陀利亞（行政首都名，位於南非）


Йоханнесбург

約翰內斯堡，約翰尼斯堡（城市名，位於南非）


Кейптаун

Kejptáun (romanization)
Kéjptaun (romanization)
Кейпта́уна
Ке́йптауна

開普敦（司法首都名，位於南非）


Южная Африка

Júžnaja Áfrika (romanization)
Ю́жной А́фрики
южноафрика́нский

Ю́жно-Африка́нская Респу́блика

南非（國家名，位於非洲）

ЮА́Р

南非（國家名，位於非洲）

南非（國家名，位於非洲）


Южно-Африканская Республика

Júžno-Afrikánskaja Respúblika (romanization)
Ю́жно-Африка́нской Респу́блики

Ru-Южно-Африканская Республика.ogg

ЮА́Р

南非（國家名，位於非洲）

Ю́жная А́фрика

南非（國家名，位於非洲）

南非（國家名，位於非洲）

zh-Южно-Африканская_Республика-ru-name-K1-~LGqp


Блумфонтейн

Blumfontɛ́jn (romanization)
Blúmfontɛjn (romanization)
Блумфонте́йна
Блу́мфонтейна

布隆方丹，布隆泉（城市名，位於南非）


herc

借自德語 Hertz。以德國物理學家海因里希·赫茲（1857–1894）命名。


подкоголи

借自東馬里語 подкогыльо (podkogyĺo) 或西馬里語 падкагыль (padkagyĺ)。

俄羅斯馬里埃爾共和國的一種餃子


раздолье

razdólʹje (romanization)
раздо́лья
раздо́лья (nominative plural)
раздо́лий (genitive plural)


rákos

可能與原始斯拉夫語 *rogozъ有關。


Bachmut

借自烏克蘭語 Бахму́т (Baxmút)。

Artiomowsk

巴赫穆特（城市名，位於烏克蘭頓涅茨克 州巴赫穆特）

巴赫穆特（城市名，位於烏克蘭頓涅茨克 州巴赫穆特）


пінгвін

pinhvín (romanization)
пінгві́на
пінгві́ны (nominative plural)
пінгві́наў (genitive plural)


пінгвін

pinhvín (romanization)
пінгві́на
пінгві́ни (nominative plural)
пінгві́нів (genitive plural)

Uk-пінгвін.ogg


спецназ

войска́ специа́льного назначе́ния (vojská speciálʹnovo naznačénija, “特殊用途部队”) 的首字母縮略詞。

specnáz (romanization)
спецна́за
спецна́зы (nominative plural)
спецна́зов (genitive plural)

Ru-спецназ.ogg

斯佩茨纳兹，俄罗斯特种部队


stredovek

stredoveku (genitive singular)
stredoveky (nominative plural)
stredovekov (genitive plural)
dub (declension pattern)


новости

新闻 （尤指广播或电视节目）


Бахмут

Baxmút (romanization)
Бахму́та
бахму́тский

Артёмовск

巴赫穆特（城市名，位於烏克蘭頓涅茨克 州巴赫穆特）

巴赫穆特（城市名，位於烏克蘭頓涅茨克 州巴赫穆特）


Бахмут

以附近的巴赫穆特卡河命名，其名很可能來自烏克蘭語 бахма́т (baxmát, “小馬；戰馬；馱馬”)（參見俄語 бахма́т (baxmát)和波蘭語 bachmat）。對於бахма́т (baxmát)（及俄語、波蘭語中的同源詞）一詞的來源，有以下說法：
* 借自突厥語族語言（穆斯克里語，或韃靼語）詞彙 paχn at，常被（如洛科奇、米克洛希奇等人）解釋成波斯語 پهن (pahn, “寬”)（參見鄂圖曼土耳其語 پهن (pehn)）+ 共同突厥語 at（“馬”）（參見諾蓋語 at、克里米亞韃靼語 at）。斐斯莫認為這種說法的可能性很低。
* 門格斯則認為其派生自名字 Mähmäd（“穆罕默德”）的突厥化形式（參見古東斯拉夫語 Бохмитъ (Boxmitŭ, “Магомет/Magomet”)）。

Baxmút (romanization)
Бахму́та
бахму́тський (uncountable)

Арте́мівськ

巴赫穆特（城市名，位於烏克蘭頓涅茨克 州巴赫穆特）

巴赫穆特（城市名，位於烏克蘭頓涅茨克 州巴赫穆特）


elwer

借自德語 Elfer，源自 elf。


падручнік

源自波蘭語 podręcznik。字面上源自пад- (pad-) + рука́ (ruká) + -нік (-nik)。

padrúčnik (romanization)
падру́чніка
падру́чнікі (nominative plural)
падру́чнікаў (genitive plural)

Be-падручнік.ogg


tieň

繼承自原始斯拉夫語 *těnь。

tieňa (genitive singular)
tiene (nominative plural)
tieňov (genitive plural)
stroj (declension pattern)


mulj

繼承自原始斯拉夫語 *mulъ、*muljь。


detal

借自法語 détail。

同類詞： hurt


szczegół

繼承自原始斯拉夫語 *ščьglъ，源自 *scěglъ、*cěglъ。

szczególik (diminutive)
szczegółek (diminutive)


хід

xid (romanization)
хо́ду
хо́ди (nominative plural)
ходи́ (nominative plural)
хо́дів (genitive plural)
ході́в (genitive plural)


Маньчжурия

Маньчжоули

滿洲里（市名，位於中國內蒙古）

滿洲里（市名，位於中國內蒙古）


побачення

源自 поба́чити (pobáčyty) + -ення (-ennja)

pobáčennja (romanization)
поба́чення
поба́чення (nominative plural)
поба́чень (genitive plural)

Uk-побачення.ogg


azoka

可能源自安達盧斯阿拉伯語 السُّوق (as-sūq)，源自阿拉伯語 سُوق (sūq, “市場，集市”)。


duál

借自拉丁語 duālis。


цветь

cvetʹ (romanization)
цве́ти
цве́ти (nominative plural)
цвете́й (genitive plural)


nalot

nalecieć 的動詞派生詞。


plaia

可能借自西班牙語 playa。


оливкова олія

olývkova olíja (romanization)
оли́вкової олі́ї
оли́вкові олі́ї (nominative plural)
оли́вкових олі́й (genitive plural)


pravek

praveku (genitive singular)
praveky (nominative plural)
pravekov (genitive plural)
dub (declension pattern)


топонім

經由西歐語言，派生自古希臘語 τόπος (tópos, “地方，地點”) + ὄνομα (ónoma, “名字”)。對照俄語 топо́ним (topónim)、白俄羅斯語 тапо́нім (tapónim)、波蘭語 toponim。

topónim (romanization)
топо́німа
топо́німи (nominative plural)
топо́німів (genitive plural)


пиксель

píkselʹ (romanization)
пи́кселя
пи́ксели (nominative plural)
пи́кселей (genitive plural)


пиксел

píksel (romanization)
пи́ксела
пи́кселы (nominative plural)
пи́кселов (genitive plural)


права человека

pravá čelovéka (romanization)
пра́в челове́ка


daltonizm

國際詞，借自英語 Daltonism、法語 daltonisme 或德語 Daltonismus。


водительские права

vodítelʹskije pravá (romanization)
води́тельских пра́в


водительское удостоверение

vodítelʹskoje udostoverénije (romanization)
води́тельского удостовере́ния
води́тельские удостовере́ния (nominative plural)
води́тельских удостовере́ний (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-водительское удостоверение.wav

zh-водительское_удостоверение-ru-noun-6fhcIdrF


сарбаз

借自波斯語 سرباز (sarbâz)。

sarbáz (romanization)
сарба́за
сарба́зы (nominative plural)
сарба́зов (genitive plural)

波斯和十月革命前中亞的正規軍士兵


джэм

džem (romanization)
джэ́му
джэ́мы (nominative plural)
джэ́маў (genitive plural)


kábel

派生自法語 câble。

kábla (genitive singular)
káble (nominative plural)
káblov (genitive plural)
stroj (declension pattern)


podbiał

繼承自原始斯拉夫語 *podъbělъ。


mlecz

繼承自原始斯拉夫語 *melčь。


Афрыка

Áfryka (romanization)
А́фрыкі
афрыка́нскі (uncountable)


Федеративна Республіка Німеччина

Federatývna Respúblika Niméččyna (romanization)
Федерати́вної Респу́бліки Німе́ччина

德意志聯邦共和國 西德的全稱

zh-Федеративна_Республіка_Німеччина-uk-name-xBIkFUyv

德意志聯邦共和國 統一後德國的全稱

zh-Федеративна_Республіка_Німеччина-uk-name-plsUteuG


Бангалор

Бенгалу́р

班加羅爾（首府名，位於印度卡納塔克邦）

Бенгалу́ру

班加羅爾（首府名，位於印度卡納塔克邦）

班加羅爾（首府名，位於印度卡納塔克邦）


зала

zála (romanization)
за́лы
за́лы (nominative plural)
зал (genitive plural)


Западный Берлин

Západnyj Berlín (romanization)
За́падного Берли́на
западноберли́нский


Западная Германия

Západnaja Germánija (romanization)
За́падной Герма́нии
западногерма́нский

西德（前國家名，位於歐洲）


боршч

繼承自原始斯拉夫語 *bъrščь，最初的意思是“獨活”，後引申為“獨活湯”，再引申為“甜菜湯”，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *bursktis。

boršč (romanization)
баршчу́
баршчы́ (nominative plural)
баршчо́ў (genitive plural)


Восточная Германия

Vostóčnaja Germánija (romanization)
Восто́чной Герма́нии
восточногерма́нский

東德（前國家名，位於歐洲）


ціанід

cianíd (romanization)
ціані́ду
ціані́ди (nominative plural)
ціані́дів (genitive plural)


цыянід

cyjaníd (romanization)
цыяні́ду
цыяні́ды (nominative plural)
цыяні́даў (genitive plural)


салон

借自法語 salon (“客廳，會客室”)。

salón (romanization)
сало́на
сало́ны (nominative plural)
сало́нов (genitive plural)

сало́н красоты

массажный сало́н

авиацио́нный сало́н

автомоби́льный сало́н

демонстрацио́нный сало́н

сало́н би́знес-кла́сса (в аэропорту)

сало́н автомоби́ля

сало́н пе́рвого кла́сса (в самолёте)

(接待表演诗人、音乐家等的) 沙龍


салон

借自法語 salon (“客廳，會客室”)。

salón (romanization)
сало́ну
сало́ни (nominative plural)
сало́нів (genitive plural)
сало́нний


Tajvan

臺灣（國家名，位於東亞）


коронавирус

借自英語 coronavirus，字面上等同於коро́на (koróna, “冠”) + ви́рус (vírus, “病毒”)。

koronavírus (romanization)
коронави́руса
коронави́русы (nominative plural)
коронави́русов (genitive plural)
коронави́русный


Тетрис

由發明者阿列克謝·帕基特諾夫以希臘化數詞前綴тетра- (tetra-, “四”)（因遊戲中的每個物件都有四個方塊）及其最喜歡的運動те́ннис (tɛ́nnis, “網球”)所造。


іржа

繼承自原始斯拉夫語 *rъďa。


іржа

繼承自原始斯拉夫語 *rъďa。

iržá (romanization)
іржі́
іржа́вий (uncountable)


кав'ярня

kavʺjárnja (romanization)
кав'я́рні
кав'я́рні (nominative plural)
кав'я́рень (genitive plural)


кавярня

kavjárnja (romanization)
кавя́рні
кавя́рні (nominative plural)
кавя́рань (genitive plural)
кавя́рняў (genitive plural)

Be-кавярня.ogg


Poczdam

波茨坦（城市名，位於德國）


kefir

國際詞；對比英語 kefir、法語 kéfir、德語 Kefir，最终源自北高加索語系。


Цхинвали

Цхинва́л (Cxinvál)的另一種寫法


Riazań

借自俄語 Ряза́нь (Rjazánʹ)。

梁贊（州名，位於俄羅斯）

梁贊（城市，行政中心名，位於俄羅斯梁贊 州）


горщик

hórščyk (romanization)
го́рщика
го́рщики (nominative plural)
го́рщиків (genitive plural)


Турція

Ту́рция (Túrcija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


бакенбарда

bakenbárda (romanization)
бакенба́рды
бакенба́рды (nominative plural)
бакенба́рд (genitive plural)


изморозь

ízmorozʹ (romanization)
и́зморози
и́зморози (nominative plural)
и́зморозей (genitive plural)


kvas

繼承自古捷克語 kvas，繼承自原始斯拉夫語 *kvasъ。


kvas

繼承自原始斯拉夫語 *kvasъ。

kvasu (genitive singular)
dub (declension pattern)


kvas

繼承自原始斯拉夫語 *kvasъ。


líc

líc karty

líc mince


Цхинвал

借自格魯吉亞語 ცხინვალი (cxinvali)。

茨欣瓦利（首都名，位於南奧塞梯; 城市名，位於格魯吉亞）


wykrywacz

wykrywacz piorunów ― 閃電探測器

wykrywacz metalu ― 金屬探測儀


кіл

繼承自原始斯拉夫語 *kolъ。

kil (romanization)
кола́
коли́ (nominative plural)
колі́в (genitive plural)


военно-морские силы

vojénno-morskíje síly (romanization)
вое́нно-морски́х си́л


военно-морской флот

vojénno-morskój flót (romanization)
вое́нно-морско́го фло́та
вое́нно-морски́е фло́ты (nominative plural)
вое́нно-морски́х фло́тов (genitive plural)


ВМФ

вое́нно-морско́й фло́т (vojénno-morskój flót)之首字母縮略詞。


несчастный случай

nesčástnyj slúčaj (romanization)
несча́стного слу́чая
несча́стные слу́чаи (nominative plural)
несча́стных слу́чаев (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-несчастный случай.wav


коло

繼承自原始斯拉夫語 *kȍlo。

kólo (romanization)
ко́ла
ко́ла (nominative plural)
кіл (genitive plural)

махове́ ко́ло


nektar

源自古希臘語 νέκταρ (néktar, “神的食物”)，源自原始印歐語 *néḱtr̥h₂，衍生自詞根 *neḱ- (“消滅，消失”) 和 *terh₂- (“克服”)。


скорая помощь

skóraja pómoščʹ (romanization)
ско́рой по́мощи
ско́рые по́мощи (nominative plural)
ско́рых по́мощей (genitive plural)


ровер

róver (romanization)
ро́вера
ро́вери (nominative plural)
ро́верів (genitive plural)


ровар

借自波蘭語 rower。

róvar (romanization)
ро́вара
ро́вары (nominative plural)
ро́вараў (genitive plural)


пожарная машина

požárnaja mašína (romanization)
пожа́рной маши́ны
пожа́рные маши́ны (nominative plural)
пожа́рных маши́н (genitive plural)


веласіпед

借自俄語 велосипе́д (velosipéd)。

vjelasipjéd (romanization)
веласіпе́да
веласіпе́ды (nominative plural)
веласіпе́даў (genitive plural)


нарта

nárta (romanization)
на́рты
на́рты (nominative plural)
нарт (genitive plural)

на́рты (nárty)的另一種寫法


домысел

dómysel (romanization)
до́мысла
до́мыслы (nominative plural)
до́мыслов (genitive plural)

Ru-домысел.ogg


кошуля

繼承自原始斯拉夫語 *košuľa，源自通俗拉丁語 casula (“斗篷”)。

košúlja (romanization)
кошу́лі
кошу́лі (nominative plural)
кошу́ль (genitive plural)


бронхіт

源自拉丁語 bronchia + 新拉丁語 -ītis，源自古希臘語 βρόγχος (brónkhos) + -ῖτις (-îtis)。對照俄語 бронхи́т (bronxít)、白俄羅斯語 бранхі́т (branxít)。

bronxít (romanization)
бронхі́ту
бронхі́ти (nominative plural)
бронхі́тів (genitive plural)


гололёд

源自 го́лый (gólyj) + -о- (-o-) + лёд (ljod)。

gololjód (romanization)
гололёда
гололёды (nominative plural)
гололёдов (genitive plural)


тирамису

借自意大利語 tiramisù (字面意思是“激勵我”)。


срака

sráka (romanization)
сра́ки
сра́ки (nominative plural)
срак (genitive plural)


дупа

可能借自波蘭語 dupa (“屁眼”)，源自原始斯拉夫語 *dupa (“洞”)。

dúpa (romanization)
ду́пы
ду́пы (nominative plural)
дуп (genitive plural)
ду́пка (diminutive)


дупа

dúpa (romanization)
ду́пы
ду́пы (nominative plural)
дуп (genitive plural)


дупа

dúpa (romanization)
ду́пи
ду́пи (nominative plural)
дуп (genitive plural)
ду́пний
ду́пка (diminutive)


звуковая волна

zvukovája volná (romanization)
звуково́й волны́
звуковы́е во́лны (nominative plural)
звуковы́х во́лн (genitive plural)


Эллада

借自希臘語 Ελλάδα (Elláda) 或古希臘語 Ἑλλᾰ́δᾰ (Helláda)。

Elláda (romanization)
Элла́ды
элла́дский


теория заговора

teórija zágovora (romanization)
тео́рии за́говора
тео́рии за́говора (nominative plural)
тео́рий за́говора (genitive plural)


цвік

借自波蘭語 ćwiek，源自德語 Zweck。

cvik (romanization)
цвіка́
цвікі́ (nominative plural)
цвіко́ў (genitive plural)
цвічо́к (diminutive)


резюме

借自法語 résumé。


резюме

借自法語 résumé。


чужое

čužóje (romanization)
чужо́го
чужи́е (nominative plural)
чужи́х (genitive plural)


Парыж

Parýž (romanization)
Пары́жа
пары́жскі (uncountable)

巴黎（首都名，位於法國）


гвозд

繼承自古白俄羅斯語 гвоздь (hvozdʹ)，繼承自古東斯拉夫語 гвоздь (gvozdĭ)，繼承自原始斯拉夫語 *gvozdь。

hvozd (romanization)
гвазда́
гвазды́ (nominative plural)
гваздо́ў (genitive plural)
гваздо́к (diminutive)


Paryż

借自法語 Paris，源自古法語 Paris，源自晚期拉丁語 Lutetia Parīsiōrum，源自拉丁語 Parīsiī，源自一高盧語語言。

巴黎（首都及最大城市名，位於法國）


метода

metóda (romanization)
мето́ды
мето́ды (nominative plural)
мето́д (genitive plural)


световой год

svetovój gód (romanization)
светово́го го́да
световы́е го́ды (nominative plural)
световы́х ле́т (genitive plural)


estragon

借自法語 estragon，源自中古法語 targon，源自中世紀拉丁語 tragonia，源自阿拉伯語 طَرْخُون (ṭarḵūn)，源自古希臘語 δρακόντιον (drakóntion)，源自 δράκων (drákōn)。


гідрологія

源自古希臘語 ὑδρο- (hudro-) + -λογία (-logía)。帶後綴-ло́гія (-lóhija)。對照俄語 гидроло́гия (gidrológija)、白俄羅斯語 гідрало́гія (hidralóhija)、波蘭語 hydrologia。

hidrolóhija (romanization)
гідроло́гії
гідрологі́чний (uncountable)


tŕň

繼承自原始斯拉夫語 *tьrnъ。
同源詞
同源詞包括捷克語和斯洛文尼亞語 trn、保加利亞語 трън (trǎn)、塞爾維亞-克羅地亞語 трн、trn、俄語 тёрн (tjorn)、терние (ternije)。斯拉夫語族以外的同源詞則包括英語 thorn、梵語 तृण (tṛ́ṇa, “草”)等。

tŕňa (genitive singular)
tŕne (nominative plural)
tŕňov (genitive plural)
stroj (declension pattern)


криптовалюта

源自 крипто- (kripto-) + валю́та (valjúta)，仿譯自英語 cryptocurrency。

kriptovaljúta (romanization)
криптовалю́ты
криптовалю́ты (nominative plural)
криптовалю́т (genitive plural)
криптовалю́тний

Ru-криптовалюта.ogg


криптовалюта

源自 крипто- (krypto-) + валю́та (valjúta)，仿譯自英語 cryptocurrency。

kryptovaljúta (romanization)
криптовалю́ти
криптовалю́ти (nominative plural)
криптовалю́т (genitive plural)
криптовалю́тний


trn

繼承自古捷克語 trn，繼承自原始斯拉夫語 *tьrnъ，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *tirnas，繼承自原始印歐語 *tr̥nós。對照斯洛伐克語 tŕň、斯洛文尼亞語 tŕn (標調寫法)、塞爾維亞-克羅地亞語 tȓn、俄語 тёрн (tjorn)、德語 Dorn、英語 thorn。


mocz

繼承自原始斯拉夫語 *moča。


скорость света

skórostʹ svéta (romanization)
ско́рости све́та
ско́рости све́та (nominative plural)
ско́ростей све́та (genitive plural)

Ru-скорость света.ogg


длань

借自教會斯拉夫語 длань (dlanĭ)。繼承詞ладо́нь (ladónʹ)的同源對似詞。

dlanʹ (romanization)
дла́ни
дла́ни (nominative plural)
дла́ней (genitive plural)


esloveniera

斯洛文尼亞語/斯洛維尼亞語


panteizmus

panteizmu (genitive singular)
dub (declension pattern)


Фрунзе

借自羅馬尼亞語 Frunză，源自 frunză (“葉子”)。

伏龍芝 （吉爾吉斯斯坦首都比什凱克的舊名）


słoweński

斯洛文尼亞語/斯洛維尼亞語


постоянная Планка

postojánnaja Plánka (romanization)
постоя́нной Пла́нка


Гагарин

Gagárin (romanization)
Гага́рина
Гага́рины (nominative plural)
Гага́риных (genitive plural)
Гага́рина (feminine)

Ю́рий Алексе́евич Гага́рин

尤里·亞歷克賽耶維奇·加加林

加加林（鎮名，位於俄羅斯斯摩棱斯克 州加加林）

抽號賭博遊戲中的六十一點


молочный зуб

molóčnyj zúb (romanization)
моло́чного зу́ба
моло́чные зу́бы (nominative plural)
моло́чных зубо́в (genitive plural)


кровеносный сосуд

krovenósnyj sosúd (romanization)
кровено́сного сосу́да
кровено́сные сосу́ды (nominative plural)
кровено́сных сосу́дов (genitive plural)


киберпреступность

源自 кибер- (kiber-, “網路的”) + престу́пность (prestúpnostʹ, “犯罪”)。

kiberprestúpnostʹ (romanization)
киберпресту́пности
киберпресту́пности (nominative plural)
киберпресту́пностей (genitive plural)


киберпреступление

源自 кибер- (kiber-, “網路的”) + преступле́ние (prestuplénije, “犯罪”)。

kiberprestuplénije (romanization)
киберпреступле́ния
киберпреступле́ния (nominative plural)
киберпреступле́ний (genitive plural)


telefón

telefónu (genitive singular)
telefóny (nominative plural)
telefónov (genitive plural)
dub (declension pattern)


Туркмения

Ru-Туркмения.ogg

Туркмениста́н

土庫曼斯坦（國家名，位於中亞）

土庫曼斯坦（國家名，位於中亞）


неофашизм

neofašízm (romanization)
неофаши́зма
неофаши́змы (nominative plural)
неофаши́змов (genitive plural)


šuk

šukat 的動詞派生詞。


Содружество Независимых Государств

Sodrúžestvo Nezavísimyx Gosudárstv (romanization)
Содру́жества Незави́симых Госуда́рств

獨立國家聯合體，獨立國家國協

zh-Содружество_Независимых_Государств-ru-name-cgqonOIB


Бенгалия

孟加拉（地區名，位於南亞）


кальвинизм

kalʹvinízm (romanization)
кальвини́зма
кальвини́змы (nominative plural)
кальвини́змов (genitive plural)


кубак

kúbak (romanization)
ку́бка
ку́бкі (nominative plural)
ку́бкаў (genitive plural)

ку́бак гарба́ты

Ку́бак УЕФА


бутылочка

butýločka (romanization)
буты́лочки
буты́лочки (nominative plural)
буты́лочек (genitive plural)

Ru-бутылочка.ogg


ôrzech

繼承自原始斯拉夫語 *orěxъ。


oreh

繼承自原始斯拉夫語 *orěxъ (“堅果”)，源自原始印歐語 *areyis-。


òrzech

繼承自原始斯拉夫語 *orěxъ。同源詞包括波蘭語 orzech、捷克語 ořech。


анимэ

аниме́ (animɛ́)的另一種寫法


арэх

繼承自原始斯拉夫語 *orěxъ。同源詞包括俄語 оре́х (oréx)。

aréx (romanization)
арэ́ха
арэ́хі (nominative plural)
арэ́хаў (genitive plural)


orech

繼承自原始斯拉夫語 *orěxъ。

orecha (genitive singular)
orechy (nominative plural)
orechov (genitive plural)
dub (declension pattern)


мультипликационный фильм

mulʹtiplikaciónnyj filʹm (romanization)
мультипликацио́нного фи́льма
мультипликацио́нные фи́льмы (nominative plural)
мультипликацио́нных фи́льмов (genitive plural)

zh-мультипликационный_фильм-ru-noun-F4Wzf2kY

zh-мультипликационный_фильм-ru-noun-bBWCSrk3


аниме

借自日語 アニメ (anime)。

аниме-фильм

аниме-сериа́л


suk

繼承自古捷克語 suk，繼承自原始斯拉夫語 *sǫkъ。


suk

借自阿拉伯語 سوق (sūq)。


переходный глагол

perexódnyj glagól (romanization)
перехо́дного глаго́ла
перехо́дные глаго́лы (nominative plural)
перехо́дных глаго́лов (genitive plural)


Тамбов

Tambóv (romanization)
Тамбо́ва
тамбо́вский

坦波夫（州名，位於俄羅斯）

坦波夫（最大城市，行政中心名，位於俄羅斯坦波夫 州）


Tambow

借自俄語 Тамбо́в (Tambóv)，源自莫克沙語中一表示“濕地”的詞。

坦波夫（州名，位於俄羅斯）

坦波夫（最大城市，行政中心名，位於俄羅斯坦波夫 州）


ответство

otvétstvo (romanization)
отве́тства
отве́тства (nominative plural)
отве́тств (genitive plural)


Woroneż

借自俄語 Воро́неж (Vorónež)，源自古東斯拉夫語 Воронажь (Voronažĭ)、Воронѧжь (Voronęžĭ)、Воронежь (Voronežĭ)。

沃羅涅日（州名，位於俄羅斯）

沃羅涅日（城市，行政中心名，位於俄羅斯沃羅涅日 州）

沃羅涅日河（頓河的左側支流，位於俄羅斯坦波夫 州, 利佩茨克 州 and 沃羅涅日 州）


нечистая сила

nečístaja síla (romanization)
нечи́стой си́лы
нечи́стые си́лы (nominative plural)
нечи́стых си́л (genitive plural)


гэта

借自日語 下駄(げた) (geta)。


циста

借自古希臘語 κύστις (kústis)。

císta (romanization)
ци́сты
ци́сты (nominative plural)
цист (genitive plural)


орѣхъ

繼承自古東斯拉夫語 орѣхъ (orěxŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *o(b)rěxъ，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *rēks‑，繼承自原始印歐語 *areyis-。同源詞包括俄語 оре́х (oréx)。


анимация

源自拉丁語 animātiō。

animácija (romanization)
анима́ции
анима́ции (nominative plural)
анима́ций (genitive plural)


Воронеж

繼承自古東斯拉夫語 Воронажь (Voronažĭ)、Воронѧжь (Voronęžĭ)、Воронежь (Voronežĭ)。Vasmer 認為與 вороно́й (voronój, “黑色”) 有關，並將其與 Воронега (Voronega, 流入拉多加湖的河流名) 對比。

Vorónež (romanization)
Воро́нежа
воро́нежский

沃羅涅日（州名，位於俄羅斯）

沃羅涅日（城市，行政中心名，位於俄羅斯沃羅涅日 州）

бомби́ть Воро́неж (俗語，新詞，政治)

殺敵八百，自損一千；傷害別人（如通過制裁）卻對自己造成更大傷害 (字面意思是「轟炸沃羅涅日」)


облигация

obligácija (romanization)
облига́ции
облига́ции (nominative plural)
облига́ций (genitive plural)

Ru-облигация.ogg

облига́ция госуда́рственного за́йма

облига́ция с фикси́рованным дохо́дом


Брянск

繼承自古東斯拉夫語 Дьбрꙗньскъ (Dĭbrjanĭskŭ)，源自 дъбрь (dŭbrĭ)、дьбрь (dĭbrĭ, “山谷”)，源自原始斯拉夫語 *dьbrь (“山谷，峽谷”)，對應現代俄語де́бри m 複 (débri)，地名中的詞首輔音受哈夫利克定律影響，需脫落以簡化輔音簇。
同樣來自該詞的地名包括鄰州河流名 Брынь (Brynʹ)、沃倫歷史地名 Брыньскъ (Brynĭskŭ)，可能對應現在烏克蘭伊万诺-弗兰科夫斯克州的一村莊 Бринь (Brynʹ)，以及多個波蘭語定居點及水體名稱：Bryń、Brynica ᵂᴾ、Breń ᵂᴾ，以及姓氏 Bryński。

Brjansk (romanization)
Бря́нска
бря́нский

布良斯克（州名，位於俄羅斯）。

布良斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯布良斯克 州）。


печань

繼承自古東斯拉夫語 печень (pečenĭ)。同源詞包括俄語 пе́чень (péčenʹ)。

pjéčanʹ (romanization)
пе́чані
пе́чані (nominative plural)
пе́чаней (genitive plural)
пе́чаняў (genitive plural)
пячо́начны
пячо́нка (diminutive)


вантроба

借自波蘭語 wątroba，源自原始斯拉夫語 *ǫtroba。代替本土的古東斯拉夫語 утроба (utroba)，該詞仍見於俄語和白俄羅斯語的形容詞 вутро́бны (vutróbny)。

vantróba (romanization)
вантро́бы
вантро́бы (nominative plural)
вантро́б (genitive plural)
вантро́бны
вантро́бка (diminutive)

Be-вантроба.ogg

Be-вантробы.ogg

音頻（複數 вантро́бы (vantróby)）


депортация

deportácija (romanization)
депорта́ции
депорта́ции (nominative plural)
депорта́ций (genitive plural)


мочеиспускательный канал

močeispuskátelʹnyj kanál (romanization)
мочеиспуска́тельного кана́ла
мочеиспуска́тельные кана́лы (nominative plural)
мочеиспуска́тельных кана́лов (genitive plural)

zh-мочеиспускательный_канал-ru-noun-FfP-Upke


бактериофаг

bakteriofág, baktɛriofág (romanization)
бактериофа́га
бактериофа́ги (nominative plural)
бактериофа́гов (genitive plural)


архея

arxéja (romanization)
архе́и
архе́и (nominative plural)
архе́й (genitive plural)


Káthmandu

加德滿都（首都名，位於尼泊爾）。


проса

繼承自古東斯拉夫語 просо (proso)，繼承自原始斯拉夫語 *proso。


Eslovakia

斯洛伐克（國家名，位於歐洲）


машонка

和俄語 мошо́нка (mošónka) 同源。

mašónka (romanization)
машо́нкі
машо́нкі (nominative plural)
машо́нак (genitive plural)
машо́начны


судоку

借自日語 数独 (すうどく, sūdoku)。


пятая

pjátaja (romanization)
пя́той
пя́тые (nominative plural)
пя́тых (genitive plural)


шестая

šestája (romanization)
шесто́й
шесты́е (nominative plural)
шесты́х (genitive plural)


десятая

desjátaja (romanization)
деся́той
деся́тые (nominative plural)
деся́тых (genitive plural)

ноль це́лых три деся́тых (0.3)


третья

形容詞 тре́тий (trétij, “第三”) 的陰性名詞化。

trétʹja (romanization)
тре́тьей
тре́тьи (nominative plural)
тре́тьих (genitive plural)

Одна́ тре́тья уча́стников полу́чат при́зы.

參與者中有三分之一會獲獎。


Шанхай

Šanxáj (romanization)
Шанха́я
шанха́йский

上海（直轄市名，位於中國東部）


skrotum

借自拉丁語 scrōtum。


девятая

devjátaja (romanization)
девя́той
девя́тые (nominative plural)
девя́тых (genitive plural)

одна́ девя́тая


wytrysk

wytryskać 的動詞派生詞。

przedwczesny wytrysk ― 早發性射精，早洩


lilak

國際詞；可能借自西班牙語 lilac、法語 lilac（現在作 lilas），或是英語 lilac，最终源自阿拉伯語 لِيلَك (līlak)，源自波斯語 لیلک (lilak)。

bez

丁香；丁香屬（Syringa）的植物

丁香；丁香屬（Syringa）的植物


седьмая

sedʹmája (romanization)
седьмо́й
седьмы́е (nominative plural)
седьмы́х (genitive plural)

одна́ седьма́я


эякулят

ejakulját (romanization)
эякуля́та
эякуля́ты (nominative plural)
эякуля́тов (genitive plural)

Ru-эякулят.ogg


aleman

借自西班牙語 alemán (“德國的；德國人；德語”)。


aleman

借自西班牙語 alemán (“德國的；德國人；德語”)。


клавир

klavír (romanization)
клави́ра
клави́ры (nominative plural)
клави́ров (genitive plural)


kolonializmus

kolonializmu (genitive singular)
kolonializmy (nominative plural)
kolonializmov (genitive plural)
dub (declension pattern)


восьмая

vosʹmája (romanization)
восьмо́й
восьмы́е (nominative plural)
восьмы́х (genitive plural)

одна́ восьма́я


четвёртая

četvjórtaja (romanization)
четвёртой
четвёртые (nominative plural)
четвёртых (genitive plural)

одна́ четвёртая


argazki

由Manuel Arriandaga造出。可能基於 antzezki (“戲劇”) 所造，該詞同樣也是後造詞，包含元素 argi (“光”)。


Библия

首次用於1499年。借自拉丁語 biblia，來自古希臘語 βιβλία (biblía, “書”)，源頭來自古希臘語 βίβλος (bíblos, “書”)，古希臘語 βύβλος (búblos, “莎草紙”)的變體。這個詞來源於腓尼基城市比布魯斯的名字，該城市在古代以出口莎草紙而聞名。

Bíblija (romanization)
Би́блии
библе́йский


argi

未知。有說法認為與原始印歐語詞根 *h₂erǵ- 有關。然而，在與巴斯克語有接觸過的印歐語系語言中，並沒有任何合適的詞來證明這一層關係。


ścierw

繼承自古波蘭語 ścierw, ścirw, ścirzw，繼承自原始斯拉夫語 *stьrvь。


родимое пятно

rodímoje pjatnó (romanization)
роди́мого пятна́
роди́мые пя́тна (nominative plural)
роди́мых пя́тен (genitive plural)


атомная бомба

átomnaja bómba (romanization)
а́томной бо́мбы
а́томные бо́мбы (nominative plural)
а́томных бо́мб (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-атомная бомба.wav


атомная масса

átomnaja mássa (romanization)
а́томной ма́ссы
а́томные ма́ссы (nominative plural)
а́томных ма́сс (genitive plural)


атомная энергия

átomnaja enɛ́rgija (romanization)
а́томной эне́ргии
а́томные эне́ргии (nominative plural)
а́томных эне́ргий (genitive plural)


буквъ

букв (bukv)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Антіохія

Антио́хия (Antióxija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


агатъ

agát (romanization)
ага́та
ага́ты (nominative plural)
ага́товъ (genitive plural)

ага́т (agát)在1918年正寫法改革以前的寫法。


автографъ

avtógraf (romanization)
авто́графа
авто́графы (nominative plural)
авто́графовъ (genitive plural)

авто́граф (avtógraf)在1918年正寫法改革以前的寫法。


апокалѵпсисъ

apokálipsis (romanization)
апока́лѵпсиса
апока́лѵпсисы (nominative plural)
апока́лѵпсисовъ (genitive plural)
апокалѵпси́ческій
апокалѵпти́ческій

апока́липсис (apokálipsis)在1918年正寫法改革以前的寫法。


апокалипсисъ

apokálipsis (romanization)
апока́липсиса
апока́липсисы (nominative plural)
апока́липсисовъ (genitive plural)
апокалипси́ческій
апокалипти́ческій


буквахъ

буквах (bukvax)在1918年正寫法改革以前的寫法。


абрисъ

ábris (romanization)
а́бриса
а́брисы (nominative plural)
а́брисовъ (genitive plural)

а́брис (ábris)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Ассірія

Асси́рия (Assírija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


сибирская язва

字面意思是「西伯利亞病」，因為十月革命以前，俄羅斯國內的炭疽主要在西伯利亞傳播。

sibírskaja jázva (romanization)
сиби́рской я́звы


Ассирия

Assírija (romanization)
Асси́рии
ассири́йский


Австро-Венгрія

А́встро-Ве́нгрия (Ávstro-Véngrija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Ассамъ

Assám (romanization)
Асса́ма
асса́мскій

Асса́м (Assám)在1918年正寫法改革以前的寫法。


vlek

vléct 的動詞派生詞。

vlečení的另一種寫法


Tchao-jüan

桃園（城市名，位於臺灣）


Tchien-šan

天山（山脈名，位於中亞）


Арабъ

Aráb (romanization)
Ара́ба
Ара́бы (nominative plural)
Ара́бовъ (genitive plural)

ара́б (aráb)在1918年正寫法改革以前的寫法。


акація

akácija (romanization)
ака́ціи
ака́ціи (nominative plural)
ака́цій (genitive plural)

ака́ция (akácija, “acacia”)在1918年正寫法改革以前的寫法。


акація

akácija (romanization)
ака́ції
ака́ції (nominative plural)
ака́цій (genitive plural)


Аркадия

借自古希臘語 Ἀρκαδία (Arkadía)。

Arkádija (romanization)
Арка́дии
Арка́дии (nominative plural)
Арка́дий (genitive plural)
арка́дский

Ru-Аркадия.ogg


Австро-Венгрия

Ru-Австро-Венгрия.ogg

奧地利-匈牙利，奧匈帝國（前帝國名，位於歐洲）


братія

бра́тия (brátija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


пластина

plastína (romanization)
пласти́ны
пласти́ны (nominative plural)
пласти́н (genitive plural)
пласти́нка (diminutive)


Бургундія

Бургу́ндия (Burgúndija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Бугъ

Bug (romanization)
Бу́га
Бу́ги (nominative plural)
Бу́говъ (genitive plural)

Бу́г (Búg)在1918年正寫法改革以前的寫法。


бытіё

бытиё (bytijó)在1918年正寫法改革以前的寫法。


бытіе

бытие́ (bytijé)在1918年正寫法改革以前的寫法。


бытиё

bytijó (romanization)
бытия́
бытия́ (nominative plural)
быти́й (genitive plural)

бытие́ (bytijé)的另一種寫法


Буг

源自日耳曼語族，借自哥特語 𐌱𐌹𐌿𐌲𐌰𐌽 (biugan, “彎曲”)，當時哥特人住在河邊。對照俄語 Буг (Bug)。

Bug (romanization)
Бу́га
Бу́ги (nominative plural)
Бу́гов (genitive plural)
бу́гский


Богемія

Боге́мия (Bogémija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Богемія

Bohémija (romanization)
Боге́мії
боге́мський (uncountable)

波希米亞（區域名，位於捷克）


Бѣлоруссія

Белору́ссия (Belorússija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Бургундия

Burgúndija (romanization)
Бургу́ндии
бургу́ндский

Бургонь

勃艮第（法國歷史悠久的地區之一）

勃艮第（法國歷史悠久的地區之一）


бѣда

bědá (romanization)
бѣды́
бѣ́ды (nominative plural)
бѣдъ (genitive plural)

беда́ (bedá)在1918年正寫法改革以前的寫法。


меха

借自日語 メカ (meka)。

méxa (romanization)
ме́хи
ме́хи (nominative plural)
мех (genitive plural)


Ассирія

Асси́рия (Assírija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Ассирія

借自拉丁語 Assyria，源自古希臘語 Ἀσσυρία (Assuría)，源自阿卡德語 𒀾𒋗𒊏𒅀 (Aššūrāyu)，源自 𒀸𒋩𒆠 (Aššūr, “亞述”)。

Assýrija (romanization)
Асси́рії
ассирі́йський (uncountable)


апатія

apátija (romanization)
апа́тіи
апа́тіи (nominative plural)
апа́тій (genitive plural)

апа́тия (apátija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


апатія

借自拉丁語 apathīa，源自古希臘語 ἀπᾰ́θεια (apátheia)，源自 ἀπαθής (apathḗs, “沒有感情”)，源自 ἀ- (a-, “沒有”) + πάθος (páthos, “痛苦”)。對照俄語 апа́тия (apátija)、白俄羅斯語 апа́тыя (apátyja)、波蘭語 apatia。


атласъ

átlas (romanization)
а́тласа
а́тласы (nominative plural)
а́тласовъ (genitive plural)

а́тлас (átlas)在1918年正寫法改革以前的寫法。


атласъ

атла́с (atlás)在1918年正寫法改革以前的寫法。


швейная машина

švéjnaja mašína (romanization)
шве́йной маши́ны
шве́йные маши́ны (nominative plural)
шве́йных маши́н (genitive plural)


жгут

žhut (romanization)
жгута́
жгуты́ (nominative plural)
жгуто́ў (genitive plural)


жгут

žgut (romanization)
жгута́
жгуты́ (nominative plural)
жгуто́в (genitive plural)


жгут

žhut (romanization)
жгута́
жгути́ (nominative plural)
жгуті́в (genitive plural)

джгут (džhut)的另一種寫法


железный занавес

želéznyj zánaves (romanization)
желе́зного за́навеса
желе́зные за́навесы (nominative plural)
желе́зных за́навесов (genitive plural)


бесѣда

besě́da (romanization)
бесѣ́ды
бесѣ́ды (nominative plural)
бесѣ́дъ (genitive plural)

бесе́да (beséda)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Аркадія

Arkádija (romanization)
Арка́діи
арка́дскій

Арка́дия (Arkádija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Ассам

Assám (romanization)
Асса́ма
асса́мский

阿薩姆（邦名，位於印度）


чоло

繼承自原始斯拉夫語 *čelo。

čoló (romanization)
чола́
чо́ла (nominative plural)
чіл (genitive plural)


безмѣнъ

bezmě́n (romanization)
безмѣ́на
безмѣ́ны (nominative plural)
безмѣ́новъ (genitive plural)

безме́н (bezmén, “提秤”)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Аджарія

Аджа́рия (Adžárija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Аджарія

阿扎拉，阿查拉，阿扎尔（自治共和國名，位於格魯吉亞）


Херсон

Xersón (romanization)
Херсо́на
херсо́нский

赫爾松（城市，行政中心名，位於烏克蘭南部赫爾松 州）


Херсон

源自中古希臘語 Χερσω̃νος m (Khersō̃nos)。

Xersón (romanization)
Херсо́на
херсо́нський (uncountable)

赫爾松（城市，行政中心名，位於烏克蘭南部赫爾松 州）


Rim

繼承自原始斯拉夫語 *Rimъ (“羅馬”)。

羅馬（首都名，位於意大利）


штекер

štɛ́ker (romanization)
ште́кера
ште́керы (nominative plural)
ште́керов (genitive plural)


швейная машинка

švéjnaja mašínka (romanization)
шве́йной маши́нки
шве́йные маши́нки (nominative plural)
шве́йных маши́нок (genitive plural)


minahqimus

同源詞包括佩諾布斯科特語 mənahkʷimínosi。


janež

借自德語 Aneis，Anis 的棄用形式，源自拉丁語 anisum，源自古希臘語 ἄνισον (ánison)。


pesqon

繼承自原始阿爾岡昆語 *pe·šekwi。


суси

借自日語 寿司 (すし, sushi)。


pierwiosnek

可能繼承自原始斯拉夫語 *pŕ̥vesnъ，源自早期的 *pŕ̥vestnъ，源自 *pŕ̥vestъ + *-nъ。


земляной орех

zemljanój oréx (romanization)
земляно́го оре́ха
земляны́е оре́хи (nominative plural)
земляны́х оре́хов (genitive plural)

Ru-земляной орех.ogg


суши-бар

súši-bár (romanization)
су́ши-ба́ра
су́ши-ба́ры (nominative plural)
су́ши-ба́ров (genitive plural)


суши

經由英語 sushi，源自日語 寿司 (sushi, “壽司”)，最终源自現代形容詞酸い (sui, “酸的”) 的古舊活用形 酸し (sushi)。
出現“紫菜包飯”的俚語義項，是由於兩者之間過於相似，而遭到混淆。


обеліск

借自德語 Obelisk 或法語 obélisque，源自拉丁語 obeliscus，源自古希臘語 ὀβελίσκος (obelískos)，源自 ὀβελός (obelós, “扦子”)。對照俄語 обели́ск (obelísk)、白俄羅斯語 абелі́ск (abjelísk)。

obelísk (romanization)
обелі́ска
обелі́ски (nominative plural)
обелі́сків (genitive plural)


polip

借自拉丁語 pō̆lypus，源自古希臘語 πολύπους (polúpous)。


mezu

源自拉丁語 missum (mittō (“發送”) 的動名詞) 的某種變化。


отток

ottók (romanization)
отто́ка
отто́ки (nominative plural)
отто́ков (genitive plural)

отто́к капита́ла


количественное числительное

kolíčestvennoje čislítelʹnoje (romanization)
коли́чественного числи́тельного
коли́чественные числи́тельные (nominative plural)
коли́чественных числи́тельных (genitive plural)

zh-количественное_числительное-ru-noun-Cp225odg


halogén

halogénu (genitive singular)
halogény (nominative plural)
halogénov (genitive plural)
dub (declension pattern)


працевлаштування

源自 працевлаштува́ти (pracevlaštuváty) + -а́ння (-ánnja) 或 пра́ця (prácja) + -е- (-e-) + влаштува́ння (vlaštuvánnja)。

Uk-працевлаштування.ogg


ядерна зброя

jáderna zbrója (romanization)
я́дерної збро́ї


порядковое числительное

porjádkovoje čislítelʹnoje (romanization)
поря́дкового числи́тельного
поря́дковые числи́тельные (nominative plural)
поря́дковых числи́тельных (genitive plural)

zh-порядковое_числительное-ru-noun-2dXzxzP7


авар

avár (romanization)
ава́ра
ава́ры (nominative plural)
ава́ров (genitive plural)
ава́р (genitive plural)
ава́рка (feminine)


ядерное оружие

jádernoje orúžije (romanization)
я́дерного ору́жия
я́дерные ору́жия (nominative plural)
я́дерных ору́жий (genitive plural)


самовдосконалення

源自 само- (samo-) + вдоскона́лення (vdoskonálennja)。


Північна Америка

Pivníčna Améryka (romanization)
Півні́чної Аме́рики
північноамерика́нський (uncountable)


Південна Америка

Pivdénna Améryka (romanization)
Півде́нної Аме́рики
південноамерика́нський (uncountable)


Центральна Америка

Centrálʹna Améryka (romanization)
Центра́льної Аме́рики
центральноамерика́нський (uncountable)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Центральна Америка.wav


Океанія

Okeánija (romanization)
Океа́нії
океа́нійський (uncountable)


укриття

源自 укри́ти (ukrýty) + -ття (-ttja)。對照俄語 укры́тие (ukrýtije)、白俄羅斯語 укрыццё (ukryccjó)、波蘭語 ukrycie。

ukryttjá (romanization)
укриття́
укриття́ (nominative plural)
укри́ть (genitive plural)
укритті́в (genitive plural)

схо́вище

庇護所，躲避處（提供保護的地方）

за́хист

庇護所，躲避處（提供保護的地方）

за́хисток

庇護所，躲避處（提供保護的地方）

庇護所，躲避處（提供保護的地方）

Перебува́йте в укриття́х!


Uruguaj

Uruguaja (genitive singular)
stroj (declension pattern)

烏拉圭（國家名，位於南美洲）


вспыльчивость

вспы́льчивый (vspýlʹčivyj) + -ость (-ostʹ)

vspýlʹčivostʹ (romanization)
вспы́льчивости
вспы́льчивости (nominative plural)
вспы́льчивостей (genitive plural)


Чувашія

Čuvášija (romanization)
Чува́шіи
чува́шскій

Чува́шия (Čuvášija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Чувашия

чува́ш (čuváš, “楚瓦什人”) + -ия (-ija)

Čuvášija (romanization)
Чува́шии
чува́шский

楚瓦什（共和國名，位於俄羅斯；首都： 切博克薩雷）。


Абиссиния

Ru-Абиссиния.ogg


teizmus

teizmu (genitive singular)
dub (declension pattern)


agnostycyzm

借自英語 agnosticism，源自 a- + -gnozja + -yzm，源自古希臘語 γιγνώσκω (gignṓskō)、由英國的生物學家、人類學家湯瑪斯·亨利·赫胥黎在1869年造出。首次記錄於1880年。

ateistyczny agnostycyzm ― 不可知論

agnostycyzm poznawczy ― 認知不可知論

agnostycyzm religijny ― 宗教不可知論

filozoficzny agnostycyzm ― 無神論不可知論


Есватіні

Сва́зіленд

史瓦帝尼（國家名，位於南非）

史瓦帝尼（國家名，位於南非）


Нігерія

Nihérija (romanization)
Ніге́рії
ніге́рійський (uncountable)

尼日利亞，奈及利亞（國家名，位於西非）


Сан-Томе і Принсіпі

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сан-Томе і Принсіпі.wav

聖多美和普林西比，聖多美普林西比（國家名，位於非洲）


Республіка Конго

Respúblika Kónho (romanization)
Респу́бліки Ко́нго

剛果共和國（國家名，位於非洲）


Эсватини

斯威士蘭，史瓦帝尼，史瓦濟蘭（國家名，位於南非）


Коморські Острови

Komórsʹki Ostrový (romanization)
Комо́рських Острові́в

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Коморські Острови.wav

科摩羅，葛摩（國家名，位於東非）


Сейшельські Острови

Sejšélʹsʹki Ostrový (romanization)
Сейше́льських Острові́в

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сейшельські Острови.wav

塞舌爾，塞席爾（國家名，位於東非）


Ліберія

利比里亞，賴比瑞亞（國家名，位於西非）


Південна Африка

Pivdénna Áfryka (romanization)
Півде́нної А́фрики
південноафрика́нський (uncountable)

南非（國家名，位於非洲）


Південний Судан

Pivdénnyj Sudán (romanization)
Півде́нного Суда́на
південноcуда́нський (uncountable)

南蘇丹（國家名，位於東非）


Центральноафриканська Республіка

Centralʹnoafrykánsʹka Respúblika (romanization)
Центральноафрика́нської Респу́бліки

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Центральноафриканська Республіка.wav

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-Центрально-Африканська Республіка.wav

中非共和國（國家名，位於非洲）

zh-Центральноафриканська_Республіка-uk-name-2ErstaHp


Західна Сахара

Záxidna Saxára (romanization)
За́хідної Саха́ри
західносаха́рський (uncountable)

Саха́рська Ара́бська Демократи́чна Респу́бліка

撒拉威阿拉伯民主共和國（國家名，位於北非）

西撒哈拉（地區名，位於北非）

撒拉威阿拉伯民主共和國（國家名，位於北非）


Танзанія

坦桑尼亞，坦尚尼亞（國家名，位於東非）


Танзанія

Tanzánija (romanization)
Танза́нії
танзані́йський (uncountable)

坦桑尼亞，坦尚尼亞（國家名，位於東非）


Сейшелы

Сейше́льские острова́

塞舌爾，塞席爾（國家及群島名，位於東非）

塞舌爾，塞席爾（國家及群島名，位於東非）


Сейшельские острова

Sejšélʹskije ostrová (romanization)
Сейше́льских острово́в

Ru-Сейшельские острова.ogg

Сейше́лы

塞舌爾，塞席爾（國家及群島名，位於東非）

塞舌爾，塞席爾（國家及群島名，位於東非）


Танзания

Tanzánija (romanization)
Танза́нии
танзани́йский

Ru-Танзания.ogg

坦桑尼亞，坦尚尼亞（國家名，位於東非）


термометр

termómetr (romanization)
термо́метра
термо́метры (nominative plural)
термо́метров (genitive plural)

Ru-термометр.ogg


термометр

termómetr (romanization)
термо́метра
термо́метри (nominative plural)
термо́метрів (genitive plural)
термо́метровий

Uk-термометр.ogg


przód

繼承自原始斯拉夫語 *perdъ。


przodek

繼承自原始斯拉夫語 *perdъkъ。字面分析等同於 przed + -ek。


поговір

поговори́ти (pohovorýty) 的動詞派生詞。對照塞爾維亞-克羅地亞語 по̏гово̄р / pȍgovōr (“結語”)、斯洛文尼亞語 pogȏvor (“對話，談話”)。

pohovír (romanization)
погово́ру
погово́ри (nominative plural)
погово́рів (genitive plural)

Uk-поговір.ogg


политкорректность

полити́ческая корре́ктность (politíčeskaja korréktnostʹ)的縮寫。


protektorat

借自法語 protectorat，源自拉丁語 prōtēctor。字面分析等同於 protektor + -at。


прикраса

прикра́си́ти (prykrásýty) 的動詞派生詞。

prykrása (romanization)
прикра́си
прикра́си (nominative plural)
прикра́с (genitive plural)

Uk-прикраса.ogg


alkohol etylowy

字面意思是「乙基酒精」。


Excalibur

非同化借詞，源自英語 Excalibur。


dziyń

繼承自古波蘭語 dzień。


pyńdziałek

繼承自原始斯拉夫語 *ponedělъkъ。


tydziyń

繼承自古波蘭語 tydzień。

整體詞： miesiōnc

分體詞： szlustydziyń、wikynd


miesiōnc

繼承自原始斯拉夫語 *měsęcь。


sztwŏrtek

繼承自原始斯拉夫語 *četvьrtъkъ。


piōntek

繼承自原始斯拉夫語 *pętъkъ。


одиниця вимірювання

odynýcja vymírjuvannja (romanization)
одини́ці вимі́рювання
одини́ці вимі́рювання (nominative plural)
одини́ць вимі́рювання (genitive plural)


adia

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


nacizmus

nacizmu (genitive singular)
dub (declension pattern)


терабайт

terabájt (romanization)
тераба́йта
тераба́йты (nominative plural)
тераба́йтов (genitive plural)
тераба́йт (genitive plural)


терабайт

terabájt (romanization)
тераба́йта
тераба́йти (nominative plural)
тераба́йтів (genitive plural)
тераба́йтовий


діаконъ

diákon (romanization)
діа́кона
діа́коны (nominative plural)
діа́коновъ (genitive plural)

диа́кон (diákon)在1918年正寫法改革以前的寫法。