шайка

借自鄂圖曼土耳其語 شایقه (şayka)來自保加利亞語 ша́йка (šájka, “有十二門大炮的小船”)。ча́йка (čájka)的同源對似詞。

šájka (romanization)
ша́йки
ша́йки (nominative plural)
ша́ек (genitive plural)

在黑海、蒂薩河、多瑙河、薩瓦河上大量使用的一種最多有十二門大炮的小船；類似的船ушку́й (uškúj)用於诺夫哥罗德

Сегожъ числа полученъ рапортъ, что хотя остальные польскіе мятежники, о которыхъ 10го: числа упомянуто, по разбитіи ихъ шайки запершись въ замокъ мѣстечка Решова, нѣсколько времяни тамо держались; но какъ наконецъ по недостатку пропитанія принуждены были оппуда вытти, правя свой путъ на мѣстечко Колбушевь, то дожидавшейся ихъ Маіоръ Салеманъ съ командою пустяся немедлѣнно въ слѣдъ за ними и нагнавъ миляхъ въ семи оть Решова не только сихъ мяпeжниковъ въ новь атаковалъ, но и такимъ образомъ разбилъ, что на мѣстѣ до дву сотъ человѣкъ положилъ, да въ плѣнъ взялѣ тритцатъ человѣкъ съ девятью мѣдными разнаго калибера пушками и немалымъ числомъ ружей и протчей аммуниціи, а начальники сей шайки Князь Мартынъ Любомнрской и нѣкопорой Радзиминскій, способъ нашли уйти своими полько персонами въ близь лежащіе лѣса и тамо скрылись.

Segož čisla polučen raport, što xotja ostalʹnyje polʹskije mjatežniki, o kotoryx 10go: čisla upomjanuto, po razbitii ix šajki zaperšisʹ v zamok městečka Rešova, něskolʹko vremjani tamo deržalisʹ; no kak nakonec po nedostatku propitanija prinuždeny byli oppuda vytti, pravja svoj put na městečko Kolbuševʹ, to dožidavšejsja ix Maior Saleman s komandoju pustjasja nemedlěnno v slěd za nimi i nagnav miljax v semi otʹ Rešova ne tolʹko six mjapežnikov v novʹ atakoval, no i takim obrazom razbil, što na městě do dvu sot čelověk položil, da v plěn vzjalě tritcat čelověk s devjatʹju mědnymi raznago kalibera puškami i nemalym čislom ružej i protčej ammunicii, a načalʹniki sej šajki Knjazʹ Martyn Ljubomnrskoj i někoporoj Radziminskij, sposob našli ujti svoimi polʹko personami v blizʹ ležaščije lěsa i tamo skrylisʹ.

1769, Журналъ военныхъ действій армѣй ея императорскаго величества, Saint Petersburg，頁號s 85–84:

— Все, слава богу, тихо, — отвечал казак, — только капрал Прохоров подрался в бане с Устиньей Негулиной за шайку горячей воды.

“感谢上帝，一切都顺利，”哥萨克人平静地回答，“只有普罗霍罗夫下士在澡堂里为了一桶热水和奥斯蒂尼亚·佩祖林发生了争吵。”

1836, Александр Пушкин, “Глава III. Крепость”, 出自 Капитанская дочка, London: Henry S. King & Co.; English translation from Ekaterina Telfer（譯者）, The Captain's Daughter, 1875:


эмбрион

embrión (romanization)
эмбрио́на
эмбрио́ны (nominative plural)
эмбрио́нов (genitive plural)


шов

繼承自原始斯拉夫語 *šьvъ。對照шить (šitʹ)。參見原始斯拉夫語 *šiti。

šov (romanization)
шва
швы (nominative plural)
швов (genitive plural)


шов

可能借自俄語 шов (šov)，來自原始斯拉夫語 *šьvъ。шво (švo)的同源對似詞。

šov (romanization)
шва
шви (nominative plural)
швів (genitive plural)


экзема

ekzɛ́ma (romanization)
экзе́мы
экзе́мы (nominative plural)
экзе́м (genitive plural)


эмоция

借自法語 émotion。

emócija (romanization)
эмо́ции
эмо́ции (nominative plural)
эмо́ций (genitive plural)


экскаватор

ekskavátor (romanization)
экскава́тора
экскава́торы (nominative plural)
экскава́торов (genitive plural)


шаг

šah (romanization)
ша́гу
шагі́ (nominative plural)
шаго́ў (genitive plural)


шаг

來自早期*сяг (*sjag)，來自原始斯拉夫語 *sęgъ。

šag (romanization)
ша́га
шага́^*
шаги́ (nominative plural)
шаго́в (genitive plural)
ша́говый
шажо́к (diminutive)

根據語言學指南，主格/變格的數字2 (два (dva))、3 (три (tri)) 或4 (четы́ре (četýre))之後，當屬格單數被要求時，重音會移動至格的結尾：с пе́рвого ша́га (s pérvovo šága)，以及два шага́ (dva šagá)、три́дцать три шага́ (trídcatʹ tri šagá)、со́рок четы́ре шага́ (sórok četýre šagá)。然而，這點在現代拼寫被避免使用。

шаг за ша́гом


шествие

借自教會斯拉夫語 шьствие (šĭstvie)。由原始斯拉夫語 *šьdlъ的詞根構成 (結果分詞，之後的過去式，*jьti (“走”)) + *-ьstvo + *-ьje (對照俄語 идти́ (idtí)、-ство (-stvo)、-ие (-ije))。

šéstvije (romanization)
ше́ствия
ше́ствия (nominative plural)
ше́ствий (genitive plural)


эмблема

embléma (romanization)
эмбле́мы
эмбле́мы (nominative plural)
эмбле́м (genitive plural)


чрево

借自教會斯拉夫語 чрѣво (črěvo)，來自原始斯拉夫語 *červo。черёво (čerjóvo)的同源對似詞，繼承自東斯拉夫語形式。

črévo (romanization)
чре́ва
чре́ва (nominative plural)
чрев (genitive plural)


энцефалит

encefalít (romanization)
энцефали́та
энцефали́ты (nominative plural)
энцефали́тов (genitive plural)


эксплуатация

ekspluatácija (romanization)
эксплуата́ции
эксплуата́ции (nominative plural)
эксплуата́ций (genitive plural)
эксплуатацио́нный

Ru-эксплуатация.ogg

運行，操作 (機械、建築)

руково́дство по лётной эксплуата́ции


эмбриология

embriológija (romanization)
эмбриоло́гии
эмбриоло́гии (nominative plural)
эмбриоло́гий (genitive plural)


энтузиазм

entuziázm (romanization)
энтузиа́зма
энтузиа́змы (nominative plural)
энтузиа́змов (genitive plural)

Ru-энтузиазм.ogg


энциклопедия

enciklopédija (romanization)
энциклопе́дии
энциклопе́дии (nominative plural)
энциклопе́дий (genitive plural)
энциклопеди́ческий

Ru-энциклопедия.ogg


эмиссия

emíssija (romanization)
эми́ссии
эми́ссии (nominative plural)
эми́ссий (genitive plural)
эмиссио́нный


эпизод

epizód (romanization)
эпизо́да
эпизо́ды (nominative plural)
эпизо́дов (genitive plural)

(生活中的)一件事，事件，事故

琐事；无关重要的事；偶然的事

(文艺作品的)一段情节，片断


шкаф

可能來自中古低地德語 schap和/或中古荷蘭語 scap（都是“櫥櫃，櫥，櫃”的意思）。詞尾的-ф可能是受到中古高地德語同源詞schaf的影響，後者意思通常為“桶，酒桶”。然而，這可能僅僅是語音上的不規則。

škaf (romanization)
шка́фа
шкафы́ (nominative plural)
шкафо́в (genitive plural)
шка́фчик (diminutive)


чиновник

činóvnik (romanization)
чино́вника
чино́вники (nominative plural)
чино́вников (genitive plural)


щётка

繼承自原始斯拉夫語 *(š)četъka、*sъčetь。

ščótka (romanization)
щётки
щётки (nominative plural)
щёток (genitive plural)
щёточка (diminutive)


эпсилон

借自古希臘語 ἒ ψιλόν (è psilón)。

épsilon (romanization)
э́псилона
э́псилоны (nominative plural)
э́псилонов (genitive plural)


эпоха

epóxa (romanization)
эпо́хи
эпо́хи (nominative plural)
эпо́х (genitive plural)


эротика

erótika (romanization)
эро́тики
эро́тики (nominative plural)
эро́тик (genitive plural)


число

繼承自古東斯拉夫語 число (čislo)，來自原始斯拉夫語 *čislo。與чита́ть (čitátʹ)相關。

čisló (romanization)
числа́
чи́сла (nominative plural)
чи́сел (genitive plural)
числово́й

це́лое число́

положи́тельное число́

отрица́тельное число́

о́бщее число́

число́ студе́нтов

Како́е сего́дня число́?

в пе́рвых чи́слах ма́я

еди́нственное число́

мно́жественное число́


число

來自原始斯拉夫語 *čislo。

čysló (romanization)
числа́
чи́сла (nominative plural)
чи́сел (genitive plural)


эпицентр

epicéntr (romanization)
эпице́нтра
эпице́нтры (nominative plural)
эпице́нтров (genitive plural)


эскиз

eskíz (romanization)
эски́за
эски́зы (nominative plural)
эски́зов (genitive plural)


член

借自教會斯拉夫語 *члѣнъ (*člěnŭ)，來自原始斯拉夫語 *čelnъ，來自原始印歐語 *kel- / *kʷel- + *-nъ。

člen (romanization)
чле́на
чле́ны (nominative plural)
чле́нов (genitive plural)
чле́нский

Голо́вка, как и те́ло полово́го чле́на, соде́ржит мно́жество лаку́н, при полово́м возбужде́нии заполня́ющихся кро́вью. Кро́ме того́, на ней име́ется большо́е коли́чество не́рвных оконча́ний, что де́лает её наибо́лее чувстви́тельной ча́стью чле́на.

龜頭和陰莖主體類似，有著許多腔體，在性興奮時會充血。而且，它還有大量的神經末梢，這使得它成為陰莖最敏感的部位。

Golóvka, kak i télo polovóvo čléna, sodéržit mnóžestvo lakún, pri polovóm vozbuždénii zapolnjájuščixsja króvʹju. Króme tovó, na nej iméjetsja bolʹšóje kolíčestvo nérvnyx okončánij, što délajet jejó naibóleje čuvstvítelʹnoj částʹju čléna.

Он улыбну́лся, когда́ я положи́ла ру́ку ме́жду его́ бёдрами и начала́ гла́дить его́ большо́й чле́н.

他一邊微笑著，我一邊把手塞進他大腿中間，開始擼動他的大雞巴。

On ulybnúlsja, kogdá ja položíla rúku méždu jevó bjódrami i načalá gláditʹ jevó bolʹšój člén.


член

člen (romanization)
чле́на
чле́ни (nominative plural)
чле́нів (genitive plural)


штабель

štábelʹ (romanization)
шта́беля
штабеля́ (nominative plural)
шта́бели (nominative plural)
штабеле́й (genitive plural)
шта́белей (genitive plural)


эрудиция

來自拉丁語 ērudītiō。

erudícija (romanization)
эруди́ции
эруди́ции (nominative plural)
эруди́ций (genitive plural)


эра

éra (romanization)
э́ры
э́ры (nominative plural)
эр (genitive plural)

до на́шей э́ры

на́шей э́ры

мезозо́йская э́ра


этикет

etikét (romanization)
этике́та
этике́ты (nominative plural)
этике́тов (genitive plural)


эпилог

epilóg (romanization)
эпило́га
эпило́ги (nominative plural)
эпило́гов (genitive plural)

эпило́г рома́на

уда́чный эпило́г

эпило́г всей жи́зни


эстрада

estráda (romanization)
эстра́ды
эстра́ды (nominative plural)
эстра́д (genitive plural)
эстра́дный

Ru-эстрада.ogg


этикетка

etikétka (romanization)
этике́тки
этике́тки (nominative plural)
этике́ток (genitive plural)

Ru-этикетка.ogg


эпос

épos (romanization)
э́поса
э́посы (nominative plural)
э́посов (genitive plural)


эхо

éxo (romanization)
э́ха
э́ха (nominative plural)
эх (genitive plural)


эрозия

erózija (romanization)
эро́зии
эро́зии (nominative plural)
эро́зий (genitive plural)

эро́зия почв


этнография

etnográfija (romanization)
этногра́фии
этнографи́ческий


юрисдикция

jurisdíkcija (romanization)
юрисди́кции
юрисди́кции (nominative plural)
юрисди́кций (genitive plural)


щека

繼承自原始斯拉夫語 *ščeka。與白俄羅斯語 шчака́ (ščaká)、烏克蘭語 щока́ (ščoká)同源。

ščeká (romanization)
щеки́
щёки (nominative plural)
щёк (genitive plural)
щёчка (diminutive)

уда́рить (кого́-либо) по щеке́

При встре́че она́ меня́ поцелова́ла в о́бе щёки.

我們見面時，她親吻我的雙頰。

Pri vstréče oná menjá pocelovála v óbe ščóki.

впа́лые щёки

подста́вить щёку

раздува́ть щёки

румя́нец во всю щёку

упи́сывать за о́бе щеки́ (saying)

ры́бья щека́

щека́ дроби́лки

щека́ коле́нчатого ва́ла

щека́ кривоши́па


энергия

借自德語 Energie，來自拉丁語 energīa，來自古希臘語 ἐνέργεια (enérgeia)。

enɛ́rgija (romanization)
эне́ргии
эне́ргии (nominative plural)
эне́ргий (genitive plural)

Ru-энергия.ogg


эллипс

éllips (romanization)
э́ллипса
э́ллипсы (nominative plural)
э́ллипсов (genitive plural)


этажерка

借自法語 étagère。

etažérka (romanization)
этаже́рки
этаже́рки (nominative plural)
этаже́рок (genitive plural)


эрекция

借自拉丁語 ērectiō。

erɛ́kcija, erékcija (romanization)
эре́кции
эре́кции (nominative plural)
эре́кций (genitive plural)

Ru-эрекция.ogg


юмореска

jumoréska (romanization)
юморе́ски
юморе́ски (nominative plural)
юморе́сок (genitive plural)


юношество

júnošestvo (romanization)
ю́ношества
ю́ношества (nominative plural)
ю́ношеств (genitive plural)

(用作集)男女青年，青年(们). журна́л для ～а青年杂志.

＝ю́ность①解. пора́ ～а青春时期.


явор

jávor (romanization)
я́вора
я́воры (nominative plural)
я́воров (genitive plural)


эмаль

emálʹ (romanization)
эма́ли
эма́ли (nominative plural)
эма́лей (genitive plural)


эффект

effékt (romanization)
эффе́кта
эффе́кты (nominative plural)
эффе́ктов (genitive plural)


юпитер

jupíter (romanization)
юпи́тера
юпи́теры (nominative plural)
юпи́теров (genitive plural)


экономика

ekonómika (romanization)
эконо́мики
эконо́мики (nominative plural)
эконо́мик (genitive plural)

Ru-экономика.ogg


яркость

я́ркий (járkij, “明亮”) + -ость (-ostʹ, “表示性質、狀態”)。

járkostʹ (romanization)
я́ркости
я́ркости (nominative plural)
я́ркостей (genitive plural)


шерсть

繼承自古東斯拉夫語 сьрсть (sĭrstĭ)，（自14世紀）шьрсть (šĭrstĭ)，來自原始斯拉夫語 *sьrstь，來自原始印歐語 *ḱer(s)- (“硬毛”) + *-tь，其也是立陶宛語 šerys、英語 hair的源頭。

šerstʹ (romanization)
ше́рсти
ше́рсти (nominative plural)
шерсте́й (genitive plural)
шерстяно́й
шёрстка (diminutive)

毛皮，毛髮（對照волосы和мех）

羊毛等使用動物毛皮製作的纖維


шерсть

繼承自古東斯拉夫語 сьрсть (sĭrstĭ)，（自14世紀）шьрсть (šĭrstĭ)，來自原始斯拉夫語 *sьrstь，來自原始印歐語 *ḱer(s)- (“硬毛”) + *-tь。


Эфиопия

Ru-Эфиопия.ogg

埃塞俄比亞，衣索比亞（國家名，位於東非）


юань

借自官話 圓／圆 (yuán)。

juánʹ (romanization)
юа́ня
юа́ни (nominative plural)
юа́ней (genitive plural)


юрта

júrta (romanization)
ю́рты
ю́рты (nominative plural)
юрт (genitive plural)


эсминец

эска́дренный миноно́сец (eskádrennyj minonósec)之縮寫。

esmínec (romanization)
эсми́нца
эсми́нцы (nominative plural)
эсми́нцев (genitive plural)


эпидемия

epidémija (romanization)
эпиде́мии
эпиде́мии (nominative plural)
эпиде́мий (genitive plural)

Ru-эпидемия.ogg


яблоня

繼承自原始斯拉夫語 *abolnь，來自原始印歐語 *h₂ebol-ni-。

jáblonja (romanization)
я́блони
я́блони (nominative plural)
я́блонь (genitive plural)
я́блоневый
я́блонька (diminutive)


яичница

繼承自原始斯拉夫語 *ājьčьnica。

jaíšnica, jaíčnica (romanization)
яи́чницы
яи́чницы (nominative plural)
яи́чниц (genitive plural)

Ru-яичница.ogg

歐姆蛋／奄列／西式蛋餅或其他煎蛋料理


эпитафия

epitáfija (romanization)
эпита́фии
эпита́фии (nominative plural)
эпита́фий (genitive plural)


ягода

繼承自原始斯拉夫語 *agoda，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ṓˀgāˀ。

jágoda (romanization)
я́годы
я́годы (nominative plural)
я́год (genitive plural)
я́годный
я́годка (diminutive)


ягода

來自原始斯拉夫語 *agoda，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ṓˀgāˀ。

jáhoda (romanization)
я́годи
я́годи (nominative plural)
я́гід (genitive plural)


ягодица

繼承自原始斯拉夫語 *agodica。字面分析等同於 я́года (jágoda, “漿果”) + -ица (-ica)，因形狀類似臀部而得名：對照方言的意思。

jágodica (romanization)
jagodíca^* (romanization)
я́годицы
ягоди́цы^*
я́годицы (nominative plural)
ягоди́цы^* (nominative plural)
я́годиц (genitive plural)
ягоди́ц^* (genitive plural)


яшма

jášma (romanization)
я́шмы
я́шмы (nominative plural)
яшм (genitive plural)


юс

借自教會斯拉夫語 ѫсъ (ǫsŭ, “大尤斯”)。

jus (romanization)
ю́са
ю́сы (nominative plural)
ю́сов (genitive plural)

尤斯，古西里爾字母中兩個鼻元音字母的名稱，包括小尤斯 (Ѧ) 與大尤斯 (Ѫ)。

юс ма́лый

юс большо́й


эфир

借自古希臘語 αἰθήρ (aithḗr, “高空”)。

efír (romanization)
эфи́ра
эфи́ры (nominative plural)
эфи́ров (genitive plural)

в эфи́ре

прямо́й эфи́р

現場直播 (字面意思是「直接廣播」)


шишка

繼承自古東斯拉夫語 ши́шька (šíšĭka)，來自原始斯拉夫語 *šišьka。源頭可能來自原始印歐語 *kes-。和俄語 ши́шка (šíška)同源。

шишки кедровые

шишки ꙗловые


шишка

繼承自古東斯拉夫語 шишька (šišĭka)，來自原始斯拉夫語 *šišьka。

šíška (romanization)
ши́шки
ши́шки (nominative plural)
ши́шек (genitive plural)

мушмула́

歐楂（Mespilus gen. et spp.；亦以唯複名詞形式作ши́шки (šíški)和ши́шковое дерево (šíškovoje derevo)，及更常用的чи́шка (číška)、чи́шки (číški)、чи́шковое дерево (číškovoje derevo)）


ярость

來自原始斯拉夫語 *jarostь (“狂怒”) (對照塞爾維亞-克羅地亞語 járȏst)，來自*jarъ (“狂怒”) + *-ostь (抽象名詞化)。

járostʹ (romanization)
я́рости
я́рости (nominative plural)
я́ростей (genitive plural)

я́ростный

járostnyj, “狂暴的，猛烈的”


шоколад

最初作чокола́д (čokolád)和чикола́д (čikolád)，源自意大利語 cioccolata。шокола́д (šokolád)的形式源自德語 Schokolade。

šokolád (romanization)
шокола́да
шокола́ды (nominative plural)
шокола́дов (genitive plural)
шокола́дный
шокола́дка (diminutive)

Ru-шоколад.ogg

Кто в шокола́де?

誰成功了？ (字面意思是「誰在巧克力？」)


шоколад

šokolád (romanization)
шокола́ду
шокола́дний (uncountable)
шокола́дка (diminutive)

Uk-шоколад.ogg


ясень

來自原始斯拉夫語 *asenь。

jásjenʹ (romanization)
я́сеня
я́сені (nominative plural)
я́сеняў (genitive plural)


ясень

繼承自原始斯拉夫語 *asenь。

jásenʹ (romanization)
я́сеня
я́сени (nominative plural)
я́сеней (genitive plural)


этика

étika (romanization)
э́тики
э́тики (nominative plural)
э́тик (genitive plural)


ячмень

來自原始斯拉夫語 *(j)ęčьmy。與俄語 ячме́нь (jačménʹ)同源。


ячмень

繼承自古東斯拉夫語 ꙗчьмꙑ (jačĭmy)，來自原始斯拉夫語 *(j)ęčьmy。與包括古希臘語 ἀκοστή (akostḗ, “大麥”)、拉丁語 acus (“針葉”)和古英語 ahar (“玉米穗”)同源。

jačménʹ (romanization)
ячменя́
ячмени́ (nominative plural)
ячмене́й (genitive plural)


эпитет

來自古希臘語 ἐπίθετον (epítheton, “綽號，形容詞”)。

epítet (romanization)
эпи́тета
эпи́теты (nominative plural)
эпи́тетов (genitive plural)


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šip (romanization)
шипа́
шипы́ (nominative plural)
шипо́в (genitive plural)

Не быва́ет ро́зы без шипо́в

有得必有失 (字面意思是「每朵玫瑰都有荊棘」)

ши́ны с шипа́ми


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šip (romanization)
ши́па
ши́пы (nominative plural)
ши́пов (genitive plural)


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šyp (romanization)
шипа́
шипи́ (nominative plural)
шипі́в (genitive plural)


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。


янтарь

繼承自中古俄語 ꙗнтарь，來自早期онтарь (ontarʹ)、оньтарь (onʹtarʹ)。借自立陶宛語的方言jentaras、gẽntaras和書面語giñtaras、gintãras。

jantárʹ (romanization)
янтаря́
янтари́ (nominative plural)
янтаре́й (genitive plural)
янта́рный

** 西里爾字母: јантар
** 拉丁字母: jantar


ястреб

繼承自原始斯拉夫語 *àstrę̄bъ。

jástreb (romanization)
я́стреба
ястреба́ (nominative plural)
я́стребы (nominative plural)
ястребо́в (genitive plural)
я́стребов (genitive plural)


эстамп

estámp (romanization)
эста́мпа
эста́мпы (nominative plural)
эста́мпов (genitive plural)


честь

繼承自原始斯拉夫語 *čьstь，來自原始印歐語 *(s)kʷit-tis。


честь

來自原始斯拉夫語 *čьstь，來自原始印歐語 *(s)kʷit-tis。


яранга

借自楚科奇語 яраӈы。

jaránga (romanization)
яра́нги
яра́нги (nominative plural)
яра́нг (genitive plural)

鹿皮帳篷（用馴鹿皮製成的圓形或錐形帳篷，是西伯利亞東北部一些游牧原住民的傳統移動住所）


щит

繼承自古東斯拉夫語 щитъ (ščitŭ)，來自原始斯拉夫語 *ščitъ (“盾牌”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *skeita，來自原始印歐語 *skey-to-m，來自*skey- (“切，分離”)。與塞爾維亞-克羅地亞語 štit、古愛爾蘭語 scíath、拉丁語 scūtum等同源。

ščit (romanization)
щита́
щиты́ (nominative plural)
щито́в (genitive plural)
щитово́й
щито́к (diminutive)

щит управле́ния

распредели́тельный щит


щит

來自古東斯拉夫語 щитъ (ščitŭ)，來自原始斯拉夫語 *ščitъ (“盾牌”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *skeita，來自原始印歐語 *skey-to-m，來自*skey- (“切，分離”)。與塞爾維亞-克羅地亞語 štit、古愛爾蘭語 scíath、拉丁語 scūtum等同源。

ščyt (romanization)
щита́
щити́ (nominative plural)
щиті́в (genitive plural)


яд

來自古東斯拉夫語 ядъ (jadŭ) / ѣдъ (ědŭ)，來自原始斯拉夫語 *jadъ。

jad (romanization)
я́да
я́ды (nominative plural)
я́дов (genitive plural)

Э́то ме́дленный яд

1999, “Я сошла́ с ума́”, 演出者 t.A.T.u.:

害人之心不可有，防人之心不可無


эшафот

ešafót (romanization)
эшафо́та
эшафо́ты (nominative plural)
эшафо́тов (genitive plural)


яблоко

繼承自原始斯拉夫語 *ablъko，來自原始印歐語 *h₂ébōl、*h₂ébl̥。與保加利亞語 ябълка (jabǎlka)、波蘭語 jabłko和英語 apple同源。

jábloko (romanization)
я́блока
я́блоки (nominative plural)
я́блок (genitive plural)
я́блочный
я́блочко (diminutive)

ада́мово я́блоко

喉結 (字面意思是「亞當的蘋果」)

я́блоко раздо́ра

禍根 (字面意思是「金蘋果」)

в я́блоках

眼球 (通常用於глазно́е я́блоко)


язычок

jazyčók (romanization)
язычка́
язычки́ (nominative plural)
язычко́в (genitive plural)


юфть

未知，但被認為是突厥語族源自古典波斯語 جفت (juft, “一對”)，因皮革是成對地被鞣制的。

** → 中古荷蘭語: jucht, jocht, juft, juften, juchten
*** 荷蘭語: jucht
** → 英語: yuft
** → 德語: Juchten, Juften
*** → 斯洛文尼亞語: jȗhta, jȗht f, jȗft f
** → 瑞典語: juft, jucht, jukt, juften, juchten

*: 西里爾字母: ју̏хта
*: 拉丁字母: jȕhta


яйцо

來自古東斯拉夫語 ꙗице (jaice)，來自原始斯拉夫語 *ājьcè，*ȃje (“蛋”)的指小詞，源頭來自原始波羅的-斯拉夫語 *ṓja (“蛋”)，來自原始印歐語 *h₂ōwyóm (“蛋”)。

jajcó (romanization)
яйца́
я́йцы (nominative plural)
яе́ц (genitive plural)
яе́чны
яе́чка (diminutive)


яйцо

繼承自古東斯拉夫語 ꙗице (jaice)，來自原始斯拉夫語 *ājьcè，*ȃje (“蛋”)的指小詞，源頭來自原始波羅的-斯拉夫語 *ṓja (“蛋”)，來自原始印歐語 *h₂ōwyóm (“蛋”)。

jajcó (romanization)
яйца́
я́йца (nominative plural)
яи́ц (genitive plural)
я́иц^* (genitive plural)
яи́чный
яи́чко (diminutive)

класть яйца́

я́йца ку́рицу не у́чат

不要班門弄斧 (字面意思是「鸡蛋不能教训母鸡」)

она́ де́ржит его́ за я́йца


яичко

jaíčko (romanization)
яи́чка
яи́чки (nominative plural)
яи́чек (genitive plural)

小顆的蛋 (яйцо的指小)

Мне нравится играть с твоими яичками.


эталон

借自法語 étalon，來自古法語 estalon，來自古法蘭克語 *stalo。

etalón (romanization)
этало́на
этало́ны (nominative plural)
этало́нов (genitive plural)
этало́нный


язва

繼承自古東斯拉夫語 ꙗзва (jazva)，源自原始斯拉夫語 *jazva。與古普魯士語 eyswo (“伤口”)、立陶宛語 áiža (“裂縫”)、拉脫維亞語 aĩza (“裂縫”) 同源。

jázva (romanization)
я́звы
я́звы (nominative plural)
язв (genitive plural)

я́зва желу́дка

я́зва двенадцатиперстной кишки́

моровая я́зва

сиби́рская я́зва


эпиграф

epígraf (romanization)
эпи́графа
эпи́графы (nominative plural)
эпи́графов (genitive plural)


этап

借自法語 étape，來自德語 Stapel。

etáp (romanization)
эта́па
эта́пы (nominative plural)
эта́пов (genitive plural)

но́вый эта́п строи́тельства

после́дний эта́п эстафе́ты

遞解犯人的住宿站； 一批被押解的犯人


молоко

繼承自原始斯拉夫語 *melko；進一步的詞源有爭議，但可能源頭來自原始印歐語 *h₂melǵ-。мле́ко (mléko)的同源對似詞，源自教會斯拉夫語。

molokó (romanization)
молока́
моло́ки (nominative plural)
моло́к (genitive plural)
моло́чный
молочко́ (diminutive)

парно́е молоко́

бидо́н для молока́

У него́ ещё молоко́ на губа́х не обсо́хло!

我很肯定他是個生手！ (字面意思是「他嘴巴上的牛奶都還沒乾呢！」)

U nevó ješčó molokó na gubáx ne obsóxlo!

射到目標周圍的空白區域，不計分。

Пу́ля ушла́ в молоко́.

子彈沒有集中目標。 (字面意思是「子彈進入空白區域。」)


молоко

來自原始斯拉夫語 *melko。

molokó (romanization)
молока́
моло́чний (uncountable)
молочко́ (diminutive)


положение

положи́ть (položítʹ, “放，安放”) + -е́ние (-énije)。

položénije (romanization)
положе́ния
положе́ния (nominative plural)
положе́ний (genitive plural)

Ru-положение.ogg

па́товое положе́ние

(國際象棋) 無子可動 (字面意思是「無子可動的處境」)

в интере́сном положе́нии (委婉)

懷孕 (字面意思是「有趣的情況」)


явь

繼承自原始斯拉夫語 *avь，源自原始印歐語 *h₂ew-。同源詞包括波蘭語 jawa、烏克蘭語 я́ва (jáva)、ява́ (javá) 或 яв (jav)。

javʹ (romanization)
я́ви
я́ви (nominative plural)
я́вей (genitive plural)

жива́я явь

Мечта́ ста́ла явью.


январь

借自教會斯拉夫語 генуарь (genuarĭ)、генуарии (genuarii)，來自中古希臘語 Γενάρης (Genárēs)、Ἰανουάριος (Ianouários)，來自拉丁語 iānuārius，來自拉丁語 Iānus (“雅努斯，羅馬神話的神明”)，來自（大概）原始印歐語 *ei- (“去”)。

janvárʹ (romanization)
января́
январи́ (nominative plural)
январе́й (genitive plural)
янва́рский

ғинуар

經由棄用的генварь (genvarʹ)形

ғинуар

經由棄用的генварь (genvarʹ)形

в январе́

в январе́ э́того го́да

в январе́ про́шлого го́да

в январе́ бу́дущего го́да

до января́

с января́ по дека́брь

к январю́

пе́рвое января́

пе́рвого января́

1-го января́ 2010 г.

1.I.2010 г.


ящик

繼承自古東斯拉夫語 аскъ (askŭ)或ꙗскъ (jaskŭ)，來自古諾爾斯語 askr (“木製容器”)或eski (“灰燼盒”)。參見*askaz的同源詞。
“祕密設施”的義項，來自蘇聯時期的規定，將郵件寄往沒有名稱的郵政信箱，對這些設施的名稱進行保密。

jáščik (romanization)
я́щика
я́щики (nominative plural)
я́щиков (genitive plural)
я́щичек (diminutive)


ящик

來自古東斯拉夫語 аскъ (askŭ)或ꙗскъ (jaskŭ)。

jáščyk (romanization)
я́щика
ящики́ (nominative plural)
ящикі́в (genitive plural)
я́щичок (diminutive)


юг

傳統上認為借自教會斯拉夫語 югъ (jugŭ)、原始斯拉夫語 *jugъ，對照古東斯拉夫語 угъ (ugŭ)。然而，自我創新也是有可能的，對照教會斯拉夫語的借詞或沒有發生Iota化的詞中出現的 /й/ ：來自芬蘭語 huude 的方言詞 ю́дега (júdega, “白霜”)，部分北部俄語方言中 у (u) 讀若 /ю/，以及юрод (jurod)出現在教會斯拉夫語Ѫродъ (Ǫrodŭ)的現象。

jug (romanization)
ю́га
юга́ (nominative plural)
юго́в (genitive plural)

Уе́хать на юга́

жить на ю́ге

юг ве́ет, ста́рого гре́ет


ярлык

來自韃靼語 ярлыг (yarlığ)。

jarlýk (romanization)
ярлыка́
ярлыки́ (nominative plural)
ярлыко́в (genitive plural)

гра́мота

札兒里黑（俄羅斯13至15世紀金帳汗國時期的詔書）

ярлычо́к

jarlyčók, “小標籤”

札兒里黑（俄羅斯13至15世紀金帳汗國時期的詔書）

Метрополитъ Петръ, такъ же какъ и другіе, ѣздилъ въ Орду; подъ 1313 годомъ въ лѣтописи говори́тся, что Князь Великій Михаилъ Ярославичъ и съ нимъ Митрополитъ Петръ пошли́ въ Орду, по тому что въ Ордѣ Ханъ Узвекъ сѣлъ, и все обнови́лось, и всѣ приходи́ли въ Орду и ярлыки́ бра́ли, ка́ждый на своё и́мя. Митрополи́тъ Петръ былъ въ Ордѣ у Хана въ велико чести, и отпущенъ былъ отъ Хана со мно́гою честію и упра́вою на Русь, и всѣ Православные Христіяне встрѣчали его́ по э́тому со мно́гою ра́достью.

彼得都主教和其他人一样，去了萨莱；在1313年的记录中说，米哈伊尔-雅罗斯拉夫奇大公和彼得都主教一起去了萨莱，因为在月即别汗在萨莱。萨莱的一切都焕然一新，所有人都以自己的名义拿着札儿里黑，去了萨莱。大汗对彼得都主教评价甚高，大汗把他和他的同行人以很高的礼遇送回到了罗斯，因此所有东正教徒都很高兴地迎接他。

1865, Геннадій Карповъ（根纳季·卡尔波夫）, О́черки изъ исторіи россіиской церко́вной іерархіи, 莫斯科:

Же́нщина сде́лала вы́вод, что ярлы́к был пришит одни́м из рабо́тников фа́брики, изгота́вливающей изде́лия Primark (страна́-производи́тель пла́тья не называ́ется).

这名妇女得出结论，标签是由生产普利马克商品的工厂工人之一缝制的（裙子的生产国未被提及）。

2014 June 24, “На пла́тье изве́стной мо́дной ма́рки нашли́ ярлы́к с мольбо́й о по́мощи”, 出自 Lenta.ru:

При э́том экспе́рты пока́ не совсе́м понима́ют, что вообще́ стоит счита́ть иску́сственным интелле́ктом. Традицио́нные определе́ния уже устаре́ли, ведь распознава́ть изображе́ния и текст, отвеча́ть на просты́е вопро́сы и да́же писать му́зыку уме́ют все те же нейросети. Одна́ко мо́дный термин бы́стро подхвати́ли маркето́логи, и тепе́рь ярлы́к ИИ акти́вно применя́ется в продвиже́нии мно́гих перспекти́вных се́рвисов.

也就是说，专家们并不完全了解什么应该被定义为人工智能。随着时间的推移，传统的定义已经过时，因为识别图片和文本、回答普通问题，甚至作曲，现在所有神经网络都能做到。然而，这个时髦的术语在营销人员中迅速流行起来，现在“人工智能”的标签被广泛用于推销许多有潜在商机的服务。

2016 November 25, “Одни́ деньги на уме́”, 出自 Lenta.ru:

В нём [в приложе́нии обме́на мгнове́нными сообще́ниями] появи́лось три но́вых спо́соба взаимоде́йствия с предприя́тиями: ярлы́к для мгнове́нного начала перепи́ски, возмо́жность запра́шивать у компа́ний поса́дочные тало́ны и други́е да́нные тако́го рода, а та́кже подде́ржка в режи́ме реа́льного вре́мени.

在其[即时通讯应用程序]中出现了三种与公司互动的新模式：一是用于迅速开启互动的快捷按钮，二是向公司询问登机牌等类似数据的可能性，以及实时支持。

2018 August 3, “Facebook всерьёз взяла́сь за монетиза́цию WhatsApp”, 出自 3D News – Daily Digital Digest，解释The Verge的博文，来自WhatsApp 新闻稿:


мотор

借自拉丁語 motor。

motór (romanization)
мото́ра
мото́ры (nominative plural)
мото́ров (genitive plural)
мото́рный
мото́рчик (diminutive)


ход

繼承自古東斯拉夫語 ходъ (xodŭ)，來自原始斯拉夫語 *xodъ，來自原始印歐語 *sod-，與古希臘語 ὁδός (hodós, “門檻；道路；旅途”)、英語後綴-ode源頭相同。

(曲線的) 形狀，趨勢，相關性


ход

xod (romanization)
хо́да
ходы́ (nominative plural)
ходо́в (genitive plural)


ход

xod (romanization)
хо́да
ходы́ (nominative plural)
хо́ды (nominative plural)
ходо́в (genitive plural)


ход

xod (romanization)
хо́да
хода́ (nominative plural)
ходо́в (genitive plural)


вес

繼承自原始斯拉夫語 *věsъ。與ве́сить (vésitʹ, “稱量”)和висе́ть (visétʹ, “掛”)相關。語義轉變對照拉丁語 pondus (“重量”)、拉丁語 pendo (“掛，懸掛，稱”)。

ves (romanization)
ве́са
веса́ (nominative plural)
весо́в (genitive plural)
весово́й

俄語中使用без ве́са或без ве́су都是重量的意思。


вес

懸掛點，平衡點；通常用於表達на весу́ (na vesú, “懸掛著的”)。


Seul

借自朝鮮語 서울 (Seoul, 字面意思是“首都”)。


ежевика

繼承自原始斯拉夫語 *eževika。可同步分析為ёж (jož, “刺猬”) + -евый (-evyj) + -и́ка (-íka)。

ježevíka (romanization)
ежеви́ки
ежеви́ки (nominative plural)
ежеви́к (genitive plural)
ежеви́чный

Ru-ежевика.ogg


замкнутость

zámknutostʹ (romanization)
за́мкнутости
за́мкнутости (nominative plural)
за́мкнутостей (genitive plural)


голосование

來自голосова́ть (golosovátʹ) + -ание (-anije)。

golosovánije (romanization)
голосова́ния
голосова́ния (nominative plural)
голосова́ний (genitive plural)

Ru-голосование.ogg

Ра́нее Арбитра́жный суд Москвы́ запрети́л «Я́ндексу» и Google пока́зывать словосочета́ние «у́мное голосова́ние» в поиско́вой вы́даче.

早些時候，莫斯科仲裁法院禁止Yandex和Google在搜索結果中顯示“智能投票”的字樣。

Ráneje Arbitrážnyj sud Moskvý zapretíl “Jándeksu” i Google pokázyvatʹ slovosočetánije “úmnoje golosovánije” v poiskóvoj výdače.


выступление

вы́ступить (výstupitʹ) + -е́ние (-énije)。

vystuplénije(gon,šou) (romanization)
выступле́ние(гон,шоу)а
выступле́ние(гон,шоу)ы (nominative plural)
выступле́ние(гон,шоу)ов (genitive plural)

Ru-выступление.ogg

выступа́ть

как правило начальнику цеха


погода

pogóda (romanization)
пого́ды
пого́ды (nominative plural)
пого́д (genitive plural)
пого́дный
пого́дка (diminutive)

某個領域、圈子等的情況；氣候、風氣


лекция

lékcija (romanization)
ле́кции
ле́кции (nominative plural)
ле́кций (genitive plural)

ле́кция по исто́рии Росси́йской импе́рии

關於俄羅斯帝國歷史的講座


промискуитет

promiskuitét (romanization)
промискуите́та
промискуите́ты (nominative plural)
промискуите́тов (genitive plural)


ёж

繼承自原始斯拉夫語 *ežь。

jož (romanization)
ежа́
ежи́ (nominative plural)
еже́й (genitive plural)
ежи́ха (feminine)
ежо́вый
ёжик (diminutive)


доклад

докла́дывать (dokládyvatʹ) 的動詞派生詞。

doklád (romanization)
докла́да
докла́ды (nominative plural)
докла́дов (genitive plural)
докладно́й


муде

參見 мудо (mudo)。

mudé (romanization)
мудя́
му́ди (nominative plural)
муде́й (genitive plural)


прикол

prikól (romanization)
прико́ла
прико́лы (nominative plural)
прико́лов (genitive plural)

Вот э́то прико́л! Где ты откопа́л э́тот ста́рый граммофо́н?

不是開玩笑吧？那個舊留聲機你在哪找着的？

Vot éto prikól! Gde ty otkopál étot stáryj grammofón?

стоя́ть на прико́ле


режим

借自法語 régime。

režím (romanization)
режи́ма
режи́мы (nominative plural)
режи́мов (genitive plural)
режи́мный


режим

源自法語 régime，來自拉丁語 regimen。

režým (romanization)
режи́му
режи́ми (nominative plural)
режи́мів (genitive plural)


весёлый

繼承自原始斯拉夫語 *veselъ.

vesjólyj (romanization)
весёлого
весёлые (nominative plural)
весёлых (genitive plural)


места

來自原始斯拉夫語 *město。

mjésta (romanization)
ме́ста
мясты́ (nominative plural)
мест (genitive plural)
място́ў (genitive plural)
ме́скі
мястэ́чка (diminutive)


старое

stároje (romanization)
ста́рого
ста́рые (nominative plural)
ста́рых (genitive plural)


тепло

與白俄羅斯語 цяпло́ (cjapló)同源。


тепло

與俄語 тепло́ (tepló)、白俄羅斯語 цяпло́ (cjapló)、波蘭語 ciepło同源。

tepló (romanization)
тепла́
теплови́й (uncountable)


общество

借自教會斯拉夫語 обьщьство (obĭštĭstvo)；參見о́бщий (óbščij, “普通”)和-ество (-estvo)。與包括保加利亞語 о́бщество (óbštestvo)和馬其頓語 општество (opštestvo)同源。

óbščestvo (romanization)
о́бщества
о́бщества (nominative plural)
о́бществ (genitive plural)

Ru-общество.ogg

о́бщество потребле́ния

Гла́вное о́бщество росси́йских желе́зных доро́г

Glávnoje óbščestvo rossíjskix želéznyx doróg


entuzjazm

借自拉丁語 enthūsiasmus，源自the 古希臘語 ἐνθουσῐᾰσμός (enthousiasmós)。


обстоятельство

обстоя́ть (obstojátʹ) + -тельство (-telʹstvo)。

obstojátelʹstvo (romanization)
обстоя́тельства
обстоя́тельства (nominative plural)
обстоя́тельств (genitive plural)

Ru-обстоятельство.ogg


совокупление

sovokuplénije (romanization)
совокупле́ния
совокупле́ния (nominative plural)
совокупле́ний (genitive plural)


gwałt

借自中古高地德語 gewalt，源自古高地德語 giwalt，源自原始西日耳曼語 *gawald，源自原始日耳曼語 *gawaldą。


портфель

portfélʹ (romanization)
портфе́ля
портфе́ли (nominative plural)
портфе́лей (genitive plural)

Ru-портфель.ogg


портфель

portfélʹ (romanization)
портфе́ля
портфе́лі (nominative plural)
портфе́лів (genitive plural)

Uk-портфель.ogg


декаданс

dɛkadáns (romanization)
декада́нса
декада́нсы (nominative plural)
декада́нсов (genitive plural)

Ru-декаданс.ogg


вихрь

繼承自古東斯拉夫語 вихърь (vixŭrĭ)，來自原始斯拉夫語 *vixъrъ。與вить (vitʹ)同源。

vixrʹ (romanization)
ви́хря
ви́хри (nominative plural)
ви́хрей (genitive plural)
вихрево́й


смерч

繼承自古東斯拉夫語 смьрьчь (smĭrĭčĭ, “雲”)。與包括сморка́ть (smorkátʹ, “擤鼻涕”)、морок (morok, “黑暗、雲、霧”)和мрак (mrak, “黑暗”)等同源。

smerč (romanization)
сме́рча
сме́рчи (nominative plural)
сме́рчей (genitive plural)


смерч

繼承自古東斯拉夫語 смьрьчь (smĭrĭčĭ, “雲”)。與мо́рок (mórok, “黑暗，暗處”)同源。

smerč (romanization)
сме́рчу
сме́рчі (nominative plural)
сме́рчів (genitive plural)


кондом

kondóm (romanization)
кондо́ма
кондо́мы (nominative plural)
кондо́мов (genitive plural)


радость

繼承自古東斯拉夫語 радость (radostĭ)，來自原始斯拉夫語 *radostь。可同步分析為рад (rad) + -ость (-ostʹ)。

rádostʹ (romanization)
ра́дости
ра́дости (nominative plural)
ра́достей (genitive plural)

Ru-радость.ogg

Вот и время заплатить слёзами за радость.
Vot i vremja zaplatitʹ sljózami za radostʹ.
是時候用眼淚來支付快樂了。

2015, Ani Lorak, Уходи по-английски

Испу́г сменя́ется ра́достью.


просьба

проси́ть (prosítʹ) + -ьба (-ʹba)。

prósʹba (romanization)
про́сьбы
про́сьбы (nominative plural)
просьб (genitive plural)

Ru-просьба.ogg

У меня́ к тебе́ про́сьба.

Про́сьба не оставля́ть без присмо́тра свой бага́ж.

請不要讓你的行李沒人看管。

Prósʹba ne ostavljátʹ bez prismótra svoj bagáž.

Про́сьба ограни́чивать тако́е описа́ние 500 слова́ми.

請將此敘述限制在500字以內。

Prósʹba ograníčivatʹ takóje opisánije 500 slovámi.

Про́сьба к чле́нам э́то учи́тывать.


просьба

來自проси́ти (prosýty) + -ьба (-ʹba)。

prósʹba (romanization)
про́сьби
про́сьби (nominative plural)
просьб (genitive plural)

Uk-просьба.ogg


отпечаток

繼承自原始斯拉夫語 *otъpečatьkъ。可同步分析為отпеча́тать (otpečátatʹ) + -ок (-ok)。

otpečátok (romanization)
отпеча́тка
отпеча́тки (nominative plural)
отпеча́тков (genitive plural)

Ru-отпечаток.ogg

отпеча́ток па́льца


początek

繼承自古波蘭語 początek。


szpital

借自德語 Spital，派生自拉丁語 hospitāle。hostel (“旅舍、招待所”)和hotel (“旅館、飯店、酒店”)的同源對似詞。


хуй

繼承自原始斯拉夫語 *xȗjь。

xuj (romanization)
ху́я
хуі́ (nominative plural)
хуёў (genitive plural)


хуй

繼承自原始斯拉夫語 *xȗjь。

xuj (romanization)
ху́я
хуя́^*
хуи́ (nominative plural)
хуёв (genitive plural)
ху́ев
хуёк (diminutive)
хуи́ще
хуи́шко

Когда́ всё бы́ло гото́во, она́ зале́зла на мой хуй до упо́ра и, ме́дленно дви́гаясь, ста́ла дотра́гиваться до мое́й груди́.

一切準備就緒，她讓我的雞巴盡可能地插到最深，然後開始慢慢地動起來，還撫摸著我的胸部。

2007, Марк Черняховский (Mark Chernyakhovsky), Времени голоса: сбо́рник про́зы:, 卷 2:

Е́сли бы у ба́бушки был хуй, то она́ была́ бы де́душкой.

(諺語，用於表達所給出的條件是無意義的，可用于回应“要是我买了那彩票，我肯定就发了”一类的话语。)

Jésli by u bábuški byl xuj, to oná bylá by déduškoj.

Переда́й э́тому ху́ю, что́бы верну́л мне черво́нец!

让那傻屄把10卢布还我！

Peredáj étomu xúju, štóby vernúl mne červónec!

У него́ компа́кт-ди́сков — до хуя́.

Иди́ ты на́ хуй со свои́ми сове́тами!

Мне по́ хую, что́ он сказа́л.

За це́лый день ты ни хуя́ не сде́лал?!

Ни хуя́! Я э́того не говори́л!

Одолжи́ черво́нец. — Хуй тебе́! Снача́ла верни́ мне трёшку.

借我10卢布吧。— 借你？你先还我那3卢布再说。

Odolží červónec. — Xuj tebé! Snačála verní mne trjóšku.

хуй зна́ет

Како́й-то хуй тогда́ проткну́л мне о́стрым грудь, а я ему́, гни́де, снёс на́хуй коле́нку

有個混蛋拿著根尖杆扎了下我的胸，我就他媽的把這小子的膝蓋砍斷

2012, Кровосток (Krovostok) （作曲作詞）, “Куртец”, 出自 Сту́день:


хуй

繼承自原始斯拉夫語 *xȗjь。


хуй

繼承自原始斯拉夫語 *xȗjь。

xuj (romanization)
ху́я
хуя́
хуї́ (nominative plural)

В Переп’яті у ямі, копали там хуями.

在普里皮亞季的一個坑裡，他們拿雞巴在那挖著洞。

1846, 塔拉斯·謝甫琴科, Запис Шевченка в альбомі 1846–1850 рр. [Інститут літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України, відділ рукописів, ф. 1, № 108, арк. 4 зв.]:


масло

繼承自古東斯拉夫語 масло (maslo)，來自原始斯拉夫語 *maslo。與ма́зать (mázatʹ, “塗抹”)同源。

máslo (romanization)
ма́сла
масла́ (nominative plural)
ма́сел (genitive plural)
ма́сляный
ма́слице (diminutive)

сли́вочное ма́сло ― slívočnoje máslo ― 奶油

топлёное ма́сло ― topljónoje máslo ― 精煉奶油

расти́тельное ма́сло ― rastítelʹnoje máslo ― 植物油

мото́рное ма́сло ― motórnoje máslo ― 機油

писа́ть ма́слом ― pisátʹ máslom ― 畫油畫


масло

來自古東斯拉夫語 масло (maslo)，來自原始斯拉夫語 *maslo。

máslo (romanization)
ма́сла
масла́ (nominative plural)
ма́сел (genitive plural)


голова

繼承自古東斯拉夫語 голова (golova)，來自原始斯拉夫語 *golva，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ，來自原始印歐語 *gelH-，英語 callow也經由此處。глава́ (glavá)的同源對似詞（教會斯拉夫主義）。

golová (romanization)
головы́
го́ловы (nominative plural)
голо́в (genitive plural)
головно́й
голо́вка (diminutive)
голо́вушка (diminutive)

с головы́ до но́г

с головы́ до пя́т

в голова́х

У меня́ э́того да́же и в голове́ не́ было.

我甚至沒有把它放在心上。


голова

來自原始斯拉夫語 *golva，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

holová (romanization)
голови́
го́лови (nominative plural)
голі́в (genitive plural)
головни́й
голі́вка (diminutive)
голо́вка (diminutive)

з голови́ до ніг

у ме́не боли́ть голова́.


норма

借自拉丁語 norma。

nórma (romanization)
но́рмы
но́рмы (nominative plural)
норм (genitive plural)


норма

nórma (romanization)
но́рми
но́рми (nominative plural)
норм (genitive plural)


bruk

借自德語 Brücke，源自中古高地德語 brucke，源自古高地德語 brugga、brucca，源自原始西日耳曼語 *bruggju，源自原始日耳曼語 *brugjǭ。 bryka (“一種馬車，車”)的同源對似詞。

Na podstawie obserwowanej eksploatacji wyznacza się [...] procentowe udziały pracy na drogach o różnych rodzajach nawierzchni (asfalt, bruk, drogi gruntowe)[...]

根據觀察到的利用情況，確定不同類型路面（瀝青、鵝卵石、土路）道路上的作用百分比 …

1969, Seweryn Orzełowski, Budowa podwozi i nadwozi samochodowych, 18th版, Wydawnictwa Szkolne i Pedagogiczne，頁號 379:

Policja pilnuje zniszczonej ulicy Wilczej. Leży na niej bruk, szkło i metalowe słupki.

警方正在監視被毀壞的 Wilcza [狼] 街。上面鋪著鵝卵石、玻璃和金屬桿。

2013 November 11, “Wyrwany bruk, rozbite samochody. Skutki zamieszek”, 出自 Rzeczpospolita，於2023-01-11歸檔自原頁面:

[...] władze miasta planują usuwać bruk i sadzić rośliny [...]

… 市政府計劃清除鵝卵石並種植植物 …

2021 September 11, Aleksandra Beldowicz, “Poznań stawia na rośliny w centrum miasta”, 出自 Rzeczpospolita，於2021-09-20歸檔自原頁面:

W tych dniach na ul. Gęsiej przystąpiono do naprawiania bruku asfaltowego, jednakże robotę chwilowo przerwano.

這些天，Gęsia [鵝] 街開始了瀝青路面的修復工作；然而，工作暫時停止了。

1934 June 13, “Zamach na asfalt magistracki”, 出自 Józef Matuszczyk 編, ABC: pismo codzienne informuje wszystkich o wszystkiem, 期 161, Warszawa: Mazowiecka Spółka Wydawnicza，於2023-01-11歸檔自原頁面，頁號 4:


дружба

繼承自原始斯拉夫語 *družьba，來自*drugъ (“朋友、伴侶”) + *-ьba。分析其來自друг (drug) + -ьба (-ʹba)。

drúžba (romanization)
дру́жбы
дру́жбы (nominative plural)
дружб (genitive plural)


дружба

繼承自原始斯拉夫語 *družьba，來自*drugъ (“朋友、伴侶”) + *-ьba。分析其來自друг (druh) + -ьба (-ʹba)。

drúžba (romanization)
дру́жби
дру́жби (nominative plural)
дружб (genitive plural)


поколение

по- (po-) + коле́но (koléno) + -ние (-nije)。

pokolénije (romanization)
поколе́ния
поколе́ния (nominative plural)
поколе́ний (genitive plural)

Ru-поколение.ogg


плащ

繼承自原始斯拉夫語 *plaščь。

plašč (romanization)
плаща́
плащи́ (nominative plural)
плаще́й (genitive plural)
плащево́й
пла́щик (diminutive)


плащ

繼承自原始斯拉夫語 *plaščь。

plašč (romanization)
плаща́
плащі́ (nominative plural)
плащі́в (genitive plural)


лекарство

lekárstvo (romanization)
лека́рства
лека́рства (nominative plural)
лека́рств (genitive plural)

Ru-лекарство.ogg


tabun

借自烏克蘭語 табу́н (tabún)，源自韃靼語 табун (tabun)。


несуществование

не (ne) + существование (suščestvovanije)。

nesuščestvovánije (romanization)
несуществова́ния
несуществова́ния (nominative plural)
несуществова́ний (genitive plural)


орган

借自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

órgan (romanization)
о́ргана
о́рганы (nominative plural)
о́рганов (genitive plural)

о́рганы вла́сти

законода́тельный о́рган

исполни́тельный о́рган

ме́стный о́рган вла́сти

о́рганы здравоохране́ния

руководя́щие о́рганы

ежедне́вные о́рганы печа́ти


орган

借自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

orgán (romanization)
орга́на
орга́ны (nominative plural)
орга́нов (genitive plural)


орган

源自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

órhan (romanization)
о́ргана
о́ргани (nominative plural)
о́рганів (genitive plural)

О́ргани держа́вної вла́ди

公共機關 (字面意思是「國家權力機關」)


орган

源自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

orhán (romanization)
орга́на
орга́ни (nominative plural)
орга́нів (genitive plural)


небеса

借自教會斯拉夫語 небеса (nebesa)。


хуйня

繼承自原始斯拉夫語 *xujьňa。字面分析等同於 хуй (xuj, “屌”) + -ня (-nja)。

xujnjá (romanization)
хуйни́
хуйни́ (nominative plural)
хуйне́й (genitive plural)

вот ведь хуйня́

таку́ю хуйню́ он не допу́стит

他不會讓那種麻煩事發生的

э́то ещё хуйня́

он э́то зате́ял и́з-за тако́й хуйни́

那個什麼什麼 （難以識別的事物）

а э́то что за хуйня́?


Курган

源自курга́н (kurgán, “坟冢”)，源自突厥語族（對比土耳其語 kurgan (“堡壘”)）。

Kurgán (romanization)
Курга́на
курга́нский


makao

Mau Mau，一種德國紙牌遊戲


сотворение

sotvorénije (romanization)
сотворе́ния
сотворе́ния (nominative plural)
сотворе́ний (genitive plural)


Гамбия

岡比亞（國家名，位於西非；首都： 班珠爾）


импульс

ímpulʹs (romanization)
и́мпульса
и́мпульсы (nominative plural)
и́мпульсов (genitive plural)
и́мпульсный

Ru-импульс.ogg


Индонезия

Indonɛ́zija, Indonézija (romanization)
Индоне́зии
индонези́йский

Ru-Индонезия.ogg

印度尼西亞，印尼（國家名，位於東南亞）


зелёный

來自原始斯拉夫語 *zelenъ，來自原始印歐語 *ǵʰelh₃-；英語 yellow、gold、glow和chlorine也源自於此。

zeljónyj (romanization)
зелёного
зелёные (nominative plural)
зелёных (genitive plural)


Австрия

Ávstrija (romanization)
А́встрии
австри́йский

Ru-Австрия.ogg

奧地利（國家名，位於中歐；首都： 維也納）


петиция

源自拉丁語 petītiō (“要求，請願，請求”)。

petícija (romanization)
пети́ции
пети́ции (nominative plural)
пети́ций (genitive plural)

Ru-петиция.ogg


ноябрь

繼承自古東斯拉夫語 ноꙗбрь (nojabrĭ)，來自教會斯拉夫語 ноѩбрь (nojębrĭ)，來自中古希臘語 Νοέμβριος (Noémbrios)。源頭來自拉丁語 november，來自novem，來自原始印歐語 *h₁néwn̥ (“九”) + 拉丁語 -ber，來自-bris，形容詞後綴。

nojábrʹ (romanization)
ноября́
ноябри́ (nominative plural)
ноябре́й (genitive plural)
ноя́брьский

в ноябре́

в ноябре́ э́того го́да

в ноябре́ про́шлого го́да

в ноябре́ бу́дущего го́да

до ноября́

с ноября́ по дека́брь

к ноябрю́

пе́рвое ноября́

пе́рвого ноября́

1-го ноября́ 2010 г.

1.XI.2010 г.


название

назва́ть (nazvátʹ) + -а́ние (-ánije)。

nazvánije (romanization)
назва́ния
назва́ния (nominative plural)
назва́ний (genitive plural)

Ru-название.ogg


модель

modɛ́lʹ (romanization)
моде́ли
моде́ли (nominative plural)
моде́лей (genitive plural)
моде́льный


модель

modélʹ (romanization)
моде́лі
моде́лі (nominative plural)
моде́лей (genitive plural)


апостасия

apostásija (romanization)
апоста́сии
апоста́сии (nominative plural)
апоста́сий (genitive plural)


цель

借自波蘭語 cel (“宗旨，目標”)，轉變自中古高地德語 zil (經由德語 Ziel)；對照保加利亞語 цел (cel)。

celʹ (romanization)
це́ли
це́ли (nominative plural)
це́лей (genitive plural)
целево́й

не попада́ть/попа́сть в цель


особенность

來自осо́бенный (osóbennyj) + -ость (-ostʹ)。

osóbennostʹ (romanization)
осо́бенности
осо́бенности (nominative plural)
осо́бенностей (genitive plural)

Ru-особенность.ogg


сияние

сия́ть (sijátʹ) + -а́ние (-ánije)。

sijánije (romanization)
сия́ния
сия́ния (nominative plural)
сия́ний (genitive plural)


новость

nóvostʹ (romanization)
но́вости
но́вости (nominative plural)
новосте́й (genitive plural)
новостно́й

Ru-новость.ogg

сро́чная но́вость

преподнести́ неприя́тную но́вость


sagardo

sagar (“蘋果”) + ardo (“水果酒”)，ar 因疊音脫落而消失。


Грузия

現代構成來自грузи́н (gruzín) + -ия (-ija)。

Grúzija (romanization)
Гру́зии
грузи́нский

Сакартве́ло

格魯吉亞（高加索橫貫大陸國家，跨越歐洲 and 亞洲兩洲；首都： 提比里斯）

Джо́рджия

格魯吉亞（高加索橫貫大陸國家，跨越歐洲 and 亞洲兩洲；首都： 提比里斯）

** 西里爾字母: Гру̑зија
** 拉丁字母: Gruzija

格魯吉亞（高加索橫貫大陸國家，跨越歐洲 and 亞洲兩洲；首都： 提比里斯）


ліс

源自原始斯拉夫語 *lěsъ (“樹，森林”)。

lis (romanization)
лі́су
ліси́ (nominative plural)
лісі́в (genitive plural)
лісни́й
лісови́й
лісо́к (diminutive)


ніч

來自古東斯拉夫語 ночь (nočĭ)，來自原始斯拉夫語 *noťь，來自原始印歐語 *nókʷts。

nič (romanization)
но́чі
но́чі (nominative plural)
ноче́й (genitive plural)
нічни́й


soud

繼承自古捷克語 súd，繼承自原始斯拉夫語 *sǫdъ。


Єгипет

埃及（国家名，位於北非）


Alžír

借自阿拉伯語 الْجَزَائِر (al-jazāʔir)。

阿爾及爾（首都名，位於阿爾及利亞）


союзмультфильм

sojuzmulʹtfílʹm (romanization)
союзмультфи́льма
союзмультфи́льмы (nominative plural)
союзмультфи́льмов (genitive plural)


Індія

印度（国家名，位於南亚）


шестнадцатигранник

šestnadcatigránnik (romanization)
шестнадцатигра́нника
шестнадцатигра́нники (nominative plural)
шестнадцатигра́нников (genitive plural)


Лівія

Lívija (romanization)
Лі́вії
ліві́йський (uncountable)

利比亞（國家名，位於北非）


ромбокубооктаэдр

ròmbokubooktáedr (romanization)
ро̀мбокубоокта́эдра
ро̀мбокубоокта́эдры (nominative plural)
ро̀мбокубоокта́эдров (genitive plural)


триоктаэдр

trioktáedr (romanization)
триокта́эдра
триокта́эдры (nominative plural)
триокта́эдров (genitive plural)


циклоундекан

cikloundekán (romanization)
циклоундека́на
циклоундека́ны (nominative plural)
циклоундека́нов (genitive plural)


двенадцатиугольник

двена́дцать (dvenádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

dvenadcatiugólʹnik (romanization)
двенадцатиуго́льника
двенадцатиуго́льники (nominative plural)
двенадцатиуго́льников (genitive plural)


двадцатичетырёхугольник

два́дцать (dvádcatʹ) + -и- (-i-) + четырёх- (četyrjóx-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

dvadcatičetyrjóxugólʹnik (romanization)
двадцатичетырёхуго́льника
двадцатичетырёхуго́льники (nominative plural)
двадцатичетырёхуго́льников (genitive plural)

zh-двадцатичетырёхугольник-ru-noun-rFk45BrB


музика

來自波蘭語 muzyka。


двадцативосьмиугольник

два́дцать (dvádcatʹ) + -и- (-i-) + восьми- (vosʹmi-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

dvadcativosʹmiugólʹnik (romanization)
двадцативосьмиуго́льника
двадцативосьмиуго́льники (nominative plural)
двадцативосьмиуго́льников (genitive plural)

zh-двадцативосьмиугольник-ru-noun-0qNj48Kk


одиннадцатиклассник

odinnadcatiklássnik (romanization)
одиннадцатикла́ссника
одиннадцатикла́ссники (nominative plural)
одиннадцатикла́ссников (genitive plural)


одиннадцатигранник

odinnadcatigránnik (romanization)
одиннадцатигра́нника
одиннадцатигра́нники (nominative plural)
одиннадцатигра́нников (genitive plural)


двадцатьчетвёрка

два́дцать (dvádcatʹ, “二十”) + четвёрка (četvjórka, “四”)

dvàdcatʹčetvjórka (romanization)
два̀дцатьчетвёрки
два̀дцатьчетвёрки (nominative plural)
два̀дцатьчетвёрк (genitive plural)


семнадцатиугольник

семна́дцать (semnádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

semnadcatiugólʹnik (romanization)
семнадцатиуго́льника
семнадцатиуго́льники (nominative plural)
семнадцатиуго́льников (genitive plural)


девятнадцатиугольник

девятна́дцать (devjatnádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

devjatnadcatiugólʹnik (romanization)
девятнадцатиуго́льника
девятнадцатиуго́льники (nominative plural)
девятнадцатиуго́льников (genitive plural)

zh-девятнадцатиугольник-ru-noun-koDF00Bc


двенадцатигранник

dvenàdcatigránnik (romanization)
двена̀дцатигра́нника
двена̀дцатигра́нники (nominative plural)
двена̀дцатигра́нников (genitive plural)

Ru-двенадцатигранник.ogg


тринадцатиугольник

трина́дцать (trinádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

trinadcatiugólʹnik (romanization)
тринадцатиуго́льника
тринадцатиуго́льники (nominative plural)
тринадцатиуго́льников (genitive plural)


пятнадцатиугольник

пятна́дцать (pjatnádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

pjatnadcatiugólʹnik (romanization)
пятнадцатиуго́льника
пятнадцатиуго́льники (nominative plural)
пятнадцатиуго́льников (genitive plural)


тридцатиугольник

три́дцать (trídcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

tridcatiugólʹnik (romanization)
тридцатиуго́льника
тридцатиуго́льники (nominative plural)
тридцатиуго́льников (genitive plural)


Egipt

埃及（國家名，位於北非）


Egipt

埃及（國家名，位於北非）


двадцатипятилетие

двадца́ть пять (dvadcátʹ pjatʹ) + -и- (-i-) + ле́то (léto) + -ие (-ije)

dvadcatipjatilétije (romanization)
двадцатипятиле́тия
двадцатипятиле́тия (nominative plural)
двадцатипятиле́тий (genitive plural)


dva

繼承自原始斯拉夫語 *dъva，繼承自原始印歐語 *dwóh₁。


семнадцатилетие

семна́дцать (semnádcatʹ) + -и- (-i-) + ле́то (léto) + -ие (-ije)

semnadcatilétije (romanization)
семнадцатиле́тия
семнадцатиле́тия (nominative plural)
семнадцатиле́тий (genitive plural)

第十七年紀念日，十七歲生日


шестнадцатилетие

шестна́дцать (šestnádcatʹ) + -и- (-i-) + ле́то (léto) + -ие (-ije)

šestnadcatilétije (romanization)
шестнадцатиле́тия
шестнадцатиле́тия (nominative plural)
шестнадцатиле́тий (genitive plural)

十六週年紀念日，十六歲生日


тысячеугольник

tysjačeugólʹnik (romanization)
тысячеуго́льника
тысячеуго́льники (nominative plural)
тысячеуго́льников (genitive plural)


миллионоугольник

миллио́н (millión) + -о- (-o-) + -уго́льник (-ugólʹnik)

millionougólʹnik (romanization)
миллионоуго́льника
миллионоуго́льники (nominative plural)
миллионоуго́льников (genitive plural)


двугранник

dvugránnik (romanization)
двугра́нника
двугра́нники (nominative plural)
двугра́нников (genitive plural)


тринадцатилетие

трина́дцать (trinádcatʹ) + -и- (-i-) + ле́то (léto) + -ие (-ije)

trinadcatilétije (romanization)
тринадцатиле́тия
тринадцатиле́тия (nominative plural)
тринадцатиле́тий (genitive plural)

十三週年紀念日，十三歲生日


двенадцатилетие

двена́дцать (dvenádcatʹ) + -и- (-i-) + ле́то (léto) + -ие (-ije)

dvenadcatilétije (romanization)
двенадцатиле́тия
двенадцатиле́тия (nominative plural)
двенадцатиле́тий (genitive plural)

十二週年紀念日，十二歲生日


девятигранник

devjatigránnik (romanization)
девятигра́нника
девятигра́нники (nominative plural)
девятигра́нников (genitive plural)


сорокаугольник

сорока́ (soroká, genitive) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

sorokaugólʹnik (romanization)
сорокауго́льника
сорокауго́льники (nominative plural)
сорокауго́льников (genitive plural)


двадцатиодноугольник

два́дцать (dvádcatʹ) + -и- (-i-) + одно- (odno-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

dvadcatiodnougólʹnik (romanization)
двадцатиодноуго́льника
двадцатиодноуго́льники (nominative plural)
двадцатиодноуго́льников (genitive plural)

zh-двадцатиодноугольник-ru-noun-5NuAuhDi


двадцатидевятилетие

dvadcatidevjatilétije (romanization)
двадцатидевятиле́тия
двадцатидевятиле́тия (nominative plural)
двадцатидевятиле́тий (genitive plural)


Pákistán

巴基斯坦（國家名，位於亞洲）


Туніс

Tunís (romanization)
Туні́са
туні́скі (uncountable)

突尼西亞、突尼斯（北非國家）


Туніс

Tunís (romanization)
Туні́су
туні́ський (uncountable)

突尼西亞、突尼斯（北非國家）


Туніс

Tunís (romanization)
Туні́са
туні́ський (uncountable)

突尼斯（上述國家的首都）


стоугольник

stougólʹnik (romanization)
стоуго́льника
стоуго́льники (nominative plural)
стоуго́льников (genitive plural)


Abidżan

國際詞；對比英語 Abidjan。

阿比讓（城市名，位於科特迪瓦）


численность

чи́сленный (číslennyj) + -ость (-ostʹ)。

číslennostʹ (romanization)
чи́сленности
чи́сленности (nominative plural)
чи́сленностей (genitive plural)

Ru-численность.ogg


Facebook

Facebook，臉書（社交網站）


Luxor

樂蜀/盧克索（城市名，位於埃及）


гадзіна

繼承自原始斯拉夫語 *godina。對照教會斯拉夫語 година (godina, “時間、小時”)。其他同源詞包括烏克蘭語 годи́на (hodýna)、波蘭語 godzina 等。

hadzína (romanization)
гадзі́ны
гадзі́ны (nominative plural)
гадзі́н (genitive plural)

Be-гадзіна.ogg


местность

méstnostʹ (romanization)
ме́стности
ме́стности (nominative plural)
ме́стностей (genitive plural)

Ru-местность.ogg


Цин

借自官話 清 (Qīng)。


Мин

借自官話 明 (Míng)。


Юань

借自官話 元 (Yuán)。


ул.

у́лица (úlica) 的縮寫。


но́мер (nómer) 的縮寫。


номер (nomer) 的縮寫。


З

за́пад (západ, “西”)的縮寫。


фартэпіяна

ігра́ць на фартэпія́на


джекфрут

džekfrút (romanization)
джекфру́та
джекфру́ты (nominative plural)
джекфру́тов (genitive plural)


гуава

guáva (romanization)
гуа́вы
гуа́вы (nominative plural)
гуа́в (genitive plural)


Afar

國際詞；對照英語 Afar。

阿法爾州：州名，位於埃塞俄比亞


английский язык

anglíjskij jazýk (romanization)
англи́йского языка́
англи́йские языки́ (nominative plural)
англи́йских языко́в (genitive plural)


angielski

繼承自古波蘭語 anjelski。字面分析等同於 Anglia + -ski。首次證實於1379年至1404年之間。

Mówisz po angielsku?

Mówi pan po angielsku?

您講英語嗎？（正式，對男性）

Mówi pani po angielsku?

您講英語嗎？（正式，對女性）


Англія

Ánhlija (romanization)
А́нгліі
англі́йскі (uncountable)

英格蘭（構成國名，位於歐洲的聯合王國）


Англія

А́нглия (Ánglija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Англія

Ánhlija (romanization)
А́нглії
англі́йський (uncountable)

英格蘭（構成國名，位於歐洲的聯合王國）


СССР

Сою́з Сове́тских Социалисти́ческих Респу́блик (Sojúz Sovétskix Socialistíčeskix Respúblik, “蘇聯”)的首字母縮略。


Австралія

Avstrálija (romanization)
Австра́ліи
австралі́йскій

Австра́лия (Avstrálija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Австралія

Avstrálija (romanization)
Австра́лії
австралі́йський (uncountable)

澳大利亞，澳洲（國家名，位於大洋洲）

澳大利亞，澳洲（大陸名，位於）


эрху

借自官話 二胡 (èrhú)。


ocet

源自原始斯拉夫語 *ocьtъ ← 拉丁語 acetum。


ocet

源自原始斯拉夫語 *ocьtъ ← 拉丁語 acetum。


Tchaj-wan

臺灣（島嶼及國家名，位於東亞；首都： 臺北）


Kazachstán

借自俄語 Казахста́н (Kazaxstán)。

kazašský
kazachstánský
Kazach
Kazachstánec
Kazaška
Kazachstánka

哈薩克斯坦（國家名，位於中亞；首都： 阿斯塔納）


velký

源自原始斯拉夫語 *velikъ。


старонка

starónka (romanization)
старо́нкі
старо́нкі (nominative plural)
старо́нак (genitive plural)

Be-старонка.ogg


памылка

借自波蘭語 pomyłka。

pamýlka (romanization)
памы́лкі
памы́лкі (nominative plural)
памы́лак (genitive plural)
памылко́вы

Be-памылка.ogg


Uzbekistán

借自俄語 Узбекиста́н (Uzbekistán)。

烏茲別克斯坦（國家名，位於中亞；首都： 塔什干）


Україна

來自古烏克蘭語 оукраина f (ukraina)，來自古東斯拉夫語 оукраина f (ukraina)。

Ukrajína (romanization)
Украї́ни
украї́нський (uncountable)

Uk-Україна.ogg

音頻 (Украї́на)

烏克蘭（國家名，位於東歐；首都及最大城市： 基輔）

в Украї́ні, на Вкраї́ні

в Украї́ну

з Украї́ни


Tádžikistán

借自俄語 Таджикиста́н (Tadžikistán)。

Republika Tádžikistán

塔吉克斯坦（國家名，位於中亞；首都： 杜尚別）

塔吉克斯坦（國家名，位於中亞；首都： 杜尚別）


гражданская война

graždánskaja vojná (romanization)
гражда́нской войны́
гражда́нские во́йны (nominative plural)
гражда́нских во́йн (genitive plural)


станція

stáncija (romanization)
ста́нції
ста́нції (nominative plural)
ста́нцій (genitive plural)

Uk-станція.ogg


вимова

vymóva (romanization)
вимо́ви
вимо́ви (nominative plural)
вимо́в (genitive plural)


категорія

katehórija (romanization)
катего́рії
катего́рії (nominative plural)
катего́рій (genitive plural)

Uk-категорія.ogg


прислівник

pryslívnyk (romanization)
прислі́вника
прислі́вники (nominative plural)
прислі́вників (genitive plural)
прислівнико́вий

Uk-прислівник.ogg


прикметник

prykmétnyk (romanization)
прикме́тника
прикме́тники (nominative plural)
прикме́тників (genitive plural)

Uk-прикметник.ogg


відміна

vidmína (romanization)
відмі́ни
відмі́ни (nominative plural)
відмі́н (genitive plural)

Uk-відміна.ogg


закінчення

zakínčennja (romanization)
закі́нчення
закі́нчення (nominative plural)
закі́нчень (genitive plural)

Uk-закінчення.ogg


тіло

源自原始斯拉夫語 *tělo。

tílo (romanization)
ті́ла
тіла́ (nominative plural)
тіл (genitive plural)


імя

源自原始斯拉夫語 *jьmę ← 原始印歐語 *h₁nómn̥。與俄語 и́мя (ímja)同源。

imjá (romanization)
імя́
і́мені
і́мі (nominative plural)
імёны (nominative plural)


дощ

源自原始斯拉夫語 *dъždžь，與俄語 дождь (doždʹ)同源。

došč (romanization)
дощу́
дощі́ (nominative plural)
дощі́в (genitive plural)
дощови́й


назва

與烏克蘭語 на́зва (názva)同源。源自原始斯拉夫語 *zъvati (“叫”)（也見зваць (zvacʹ)）。

názva (romanization)
на́звы
на́звы (nominative plural)
на́зваў (genitive plural)


назва

názva (romanization)
на́зви
на́зви (nominative plural)
назв (genitive plural)


kłos

源自原始斯拉夫語 *kolsъ。


істина

ístyna (romanization)
і́стини
і́стини (nominative plural)
і́стин (genitive plural)


біологія

Uk-біологія.ogg


військо

víjsʹko (romanization)
ві́йська
війська́ (nominative plural)
військ (genitive plural)
військови́й
військо́вий

Uk-військо.ogg


інформація

informácija (romanization)
інформа́ції
інформа́ції (nominative plural)
інформа́цій (genitive plural)
інформаці́йний

Uk-інформація.ogg


п'ятниця

pʺjátnycja (romanization)
п'я́тниці
п'я́тниці (nominative plural)
п'я́тниць (genitive plural)


відмінок

vidmínok (romanization)
відмі́нка
відмі́нки (nominative plural)
відмі́нків (genitive plural)

Uk-відмінок.ogg


вівторок

vivtórok (romanization)
вівто́рка
вівто́рки (nominative plural)
вівто́рків (genitive plural)

Uk-вівторок.ogg


понеділок

ponedílok (romanization)
понеді́лка
понеді́лки (nominative plural)
понеді́лків (genitive plural)
понеді́лковий

Uk-понеділок.ogg


четвер

četvér (romanization)
четверга́
четверги́ (nominative plural)
четвергі́в (genitive plural)


бібліотека

bibliotéka (romanization)
бібліоте́ки
бібліоте́ки (nominative plural)
бібліоте́к (genitive plural)

Uk-бібліотека.ogg


абсцес

abscés (romanization)
абсце́су
абсце́си (nominative plural)
абсце́сів (genitive plural)


артерія

artérija (romanization)
арте́рії
арте́рії (nominative plural)
арте́рій (genitive plural)

Uk-артерія.ogg


брама

bráma (romanization)
бра́ми
бра́ми (nominative plural)
брам (genitive plural)


неділя

源自原始斯拉夫語 *neděľa。

nedílja (romanization)
неді́лі
неді́лі (nominative plural)
неді́ль (genitive plural)
неді́льний
неді́лька (diminutive)


вітальня

vitálʹnja (romanization)
віта́льні
віта́льні (nominative plural)
віта́лень (genitive plural)

Uk-вітальня.ogg


аўторак

源自原始斯拉夫語 *vъtorъkъ。

aŭtórak (romanization)
аўто́рка
аўто́ркі (nominative plural)
аўто́ркаў (genitive plural)


аеропорт

aeropórt (romanization)
аеропо́рту
аеропорти́ (nominative plural)
аеропорті́в (genitive plural)

Uk-аеропорт.ogg


пятніца

源自原始斯拉夫語 *pętъkъ。

pjátnica (romanization)
пя́тніцы
пя́тніцы (nominative plural)
пя́тніц (genitive plural)


відповідь

vídpovidʹ (romanization)
ві́дповіді
ві́дповіді (nominative plural)
ві́дповідей (genitive plural)

Uk-відповідь.ogg


вія

víja (romanization)
ві́ї
ві́ї (nominative plural)
вій (genitive plural)


чацвер

源自原始斯拉夫語 *četvьrtъkъ。

čacvjér (romanization)
чацвярга́
чацвяргі́ (nominative plural)
чацвярго́ў (genitive plural)


панядзелак

源自原始斯拉夫語 *ponedělъkъ。

panjadzjélak (romanization)
панядзе́лка
панядзе́лкі (nominative plural)
панядзе́лкаў (genitive plural)

Be-панядзелак.ogg


біль

源自原始斯拉夫語 *bolь。

bilʹ (romanization)
бо́лю
бо́лі (nominative plural)
бо́лів (genitive plural)


серада

源自原始斯拉夫語 *serda。與烏克蘭語 середа́ (seredá)等同源。

sjeradá (romanization)
серады́
се́рады (nominative plural)
се́рад (genitive plural)


червень

čérvenʹ (romanization)
че́рвня
че́рвні (nominative plural)
че́рвнів (genitive plural)
червне́вий

Uk-червень.ogg


серпень

sérpenʹ (romanization)
се́рпня
се́рпні (nominative plural)
се́рпнів (genitive plural)
серпне́вий

Uk-серпень.ogg


липень

lýpenʹ (romanization)
ли́пня
ли́пні (nominative plural)
ли́пнів (genitive plural)
липне́вий


вікно

源自原始斯拉夫語 *okъno。

viknó (romanization)
вікна́
ві́кна (nominative plural)
ві́кон (genitive plural)


будинок

借自波蘭語 budynek (“建築物”) ← 中古高地德語 *būding (“建築物”)。對比白俄羅斯語 будынак (budynak)。

budýnok (romanization)
буди́нку
буди́нки (nominative plural)
буди́нків (genitive plural)

Uk-будинок.ogg


абатство

abátstvo (romanization)
аба́тства
аба́тства (nominative plural)
аба́тств (genitive plural)

Uk-абатство.ogg


жовтень

žóvtenʹ (romanization)
жо́втня
жо́втні (nominative plural)
жо́втнів (genitive plural)
жовтне́вий

Uk-жовтень.ogg


ім'я

源自原始斯拉夫語 *jьmę ← 原始印歐語 *h₁nómn̥。

imʺjá (romanization)
і́мені
і́мени
ім'я́
імена́ (nominative plural)
іме́н (genitive plural)


віск

源自原始斯拉夫語 *voskъ。

visk (romanization)
во́ску
во́ски (nominative plural)
во́сків (genitive plural)
воскови́й


вересень

源自верес (veres, “帚石楠”)（於九月開放）。

véresenʹ (romanization)
ве́ресня
ве́ресні (nominative plural)
ве́реснів (genitive plural)
вересне́вий

Uk-вересень.ogg


нядзеля

源自古東斯拉夫語 недѣлꙗ (nedělja) ← 原始斯拉夫語 *neděľa。

njadzjélja (romanization)
нядзе́лі
нядзе́лі (nominative plural)
нядзе́ль (genitive plural)

Be-нядзеля.ogg


аґрус

源自波蘭語 agrest ← 意大利語 agresto (“未成熟的葡萄”) ← 拉丁語 agresta ← 古希臘語 ἄγρωστις (ágrōstis, “牛吃的草”)。參見白俄羅斯語 агрэст (ahrest), 捷克語 angrešt, 斯洛伐克語 egreš。

ágrus (romanization)
а́ґрусу
а́ґрусовий (uncountable)


квітень

源自原始斯拉夫語 *květьnь。

kvítenʹ (romanization)
кві́тня
кві́тні (nominative plural)
кві́тнів (genitive plural)
квітне́вий

Uk-квітень.ogg


війна

源自原始斯拉夫語 *vojьna。與俄語 война́ (vojná), 白俄羅斯語 вайна́ (vajná)同源。

vijná (romanization)
війни́
ві́йни (nominative plural)
во́єн (genitive plural)
війн (genitive plural)


вибір

výbir (romanization)
ви́бору
ви́бори (nominative plural)
ви́борів (genitive plural)


верф

verf (romanization)
ве́рфі
ве́рфі (nominative plural)
ве́рфей (genitive plural)


вертоліт

vertolít (romanization)
вертольо́та
вертольо́ти (nominative plural)
вертольо́тів (genitive plural)
вертолі́тний
вертолі́тик (diminutive)

Uk-вертоліт.ogg


вигук

výhuk (romanization)
ви́гуку
ви́гуки (nominative plural)
ви́гуків (genitive plural)


весілля

vesíllja (romanization)
весі́лля
весі́лля (nominative plural)
весі́ллів (genitive plural)
весі́ль (genitive plural)
весі́льний

Uk-весілля.ogg


місяць

繼承自原始斯拉夫語 *měsęcь，源自原始印歐語 *mḗh₁n̥s。

mísjacʹ (romanization)
мі́сяця
місяці́ (nominative plural)
місяці́в (genitive plural)
мі́сячний
місяце́вий


січень

繼承自原始斯拉夫語 *sěťi，源自原始印歐語 *sek- (“切”)。同源詞包括波蘭語 styczeń (“一月”)、塞爾維亞-克羅地亞語 siječanj 和馬其頓語 сечко (sečko, “二月”)。

síčenʹ (romanization)
сі́чня
сі́чні (nominative plural)
сі́чнів (genitive plural)
січне́вий


студзень

stúdzjenʹ (romanization)
сту́дзеня
сту́дзені (nominative plural)
сту́дзеняў (genitive plural)
сту́дзеньскі

Be-студзень.ogg


бесіда

源自原始斯拉夫語 *besěda。與保加利亞語 беседа (beseda), 捷克語 beseda同源。

bésida (romanization)
бе́сіди
бе́сіди (nominative plural)
бе́сід (genitive plural)


лютий

繼承自原始斯拉夫語 *ľutъ。同源詞包括波蘭語 luty (“二月”)。

ljútyj (romanization)
лю́того
лю́ті (nominative plural)
лю́тих (genitive plural)
лютне́вий


сакавік

sakavík (romanization)
сакавіка́
сакавікі́ (nominative plural)
сакавіко́ў (genitive plural)
сакаві́цкі

Be-сакавік.ogg


березень

源自原始斯拉夫語 *berzьnь (“三月；四月”) ← *berza (“樺樹”) + *-ьnъ。

bérezenʹ (romanization)
бе́резня
бе́резні (nominative plural)
бе́резнів (genitive plural)
березне́вий

Uk-березень.ogg


вада

源自原始斯拉夫語 *voda ← 原始波羅的-斯拉夫語 *wandō ← 原始印歐語 *wódr̥。

vadá (romanization)
вады́
во́ды (nominative plural)
вод (genitive plural)
во́дны
вадзяны́
вадзі́чка (diminutive)
вадзі́ца (diminutive)


вада

váda (romanization)
ва́ди
ва́ди (nominative plural)
вад (genitive plural)


висновок

výsnovok (romanization)
ви́сновку
ви́сновки (nominative plural)
ви́сновків (genitive plural)

Uk-висновок.ogg


вирішення

výrišennja (romanization)
ви́рішення
ви́рішення (nominative plural)
ви́рішень (genitive plural)

Uk-вирішення.ogg


грудень

源自古東斯拉夫語 грудьнъ (grudĭnŭ, “十一月”) ← 原始斯拉夫語 *grudьnъ, *gruda (“塊，堆”) + *-ьnъ。

hrúdenʹ (romanization)
гру́дня
гру́дні (nominative plural)
гру́днів (genitive plural)
грудне́вий

Uk-грудень.ogg


виделка

源自原始斯拉夫語 *vidly + -ка (-ka)，發生了元音的轉換。對比保留了"d"音的西斯拉夫語族語言，如波蘭語 widły, 捷克語 vidle（指小vidlička）。也有脫落了“d”音的烏克蘭語 вилка (vylka)，在東、南斯拉夫語族語言中也是如此。

vydélka (romanization)
виде́лки
виде́лки (nominative plural)
виде́лок (genitive plural)

Uk-виделка.ogg


автомобіль

avtomobílʹ (romanization)
автомобі́ля
автомобі́лі (nominative plural)
автомобі́лів (genitive plural)
автомобі́льний

Uk-автомобіль.ogg


витрата

Uk-витрата.ogg


висота

vysotá (romanization)
висоти́
висо́ти (nominative plural)
висо́т (genitive plural)
висо́тний


волосся

Uk-волосся.ogg


красавік

krasavík (romanization)
красавіка́
красавікі́ (nominative plural)
красавіко́ў (genitive plural)
красаві́цкі
красавіко́вы


чэрвень

與烏克蘭語 че́рвень (čérvenʹ)，捷克語 červen等同源。

čérvjenʹ (romanization)
чэ́рвеня
чэ́рвені (nominative plural)
чэ́рвеняў (genitive plural)
чэ́рвеньскі

Be-чэрвень.ogg


глибина

hlybyná (romanization)
глибини́
глиби́ни (nominative plural)
глиби́н (genitive plural)

Uk-глибина.ogg


гармата

harmáta (romanization)
гарма́ти
гарма́ти (nominative plural)
гарма́т (genitive plural)

Uk-гармата.ogg


вечір

源自原始斯拉夫語 *večerъ ← 原始印歐語 *wekʷsperos。

véčir (romanization)
ве́чора
вечори́ (nominative plural)
вечорі́в (genitive plural)
вечі́рній


ліпень

與烏克蘭語 ли́пень (lýpenʹ)等同源。

lípjenʹ (romanization)
лі́пеня
лі́пені (nominative plural)
лі́пеняў (genitive plural)
лі́пеньскі
ліпнёвы


географія

Uk-географія.ogg


вплив

vplyv (romanization)
впли́ву
впли́ви (nominative plural)
впли́вів (genitive plural)


вайна

源自原始斯拉夫語 *vojьna。與烏克蘭語 війна́ (vijná), 俄語 война́ (vojná)等同源。

vajná (romanization)
вайны́
во́йны (nominative plural)
во́йнаў (genitive plural)

аб'яўля́ць / аб'яві́ць вайну́

друга́я сусве́тная вайна́

грамадзя́нская вайна́

пе́ршая сусве́тная вайна́

мір (mir)


абетка

源自烏克蘭語前兩個字母а (a) + бе (be)；受азбука (azbuka), альфабет (alʹfabet), 波蘭語abecadło的影響。

abétka (romanization)
абе́тки
абе́тки (nominative plural)
абе́ток (genitive plural)


гроші

hróši (romanization)
гро́шей
грошови́й
гроше́вий
гро́шики (diminutive)
грошеня́та (diminutive)


верасень

與烏克蘭語 ве́ресень (véresenʹ)，波蘭語 wrzesień等同源。

vjérasjenʹ (romanization)
ве́расня
ве́расні (nominative plural)
ве́расняў (genitive plural)
ве́расеньскі
верасьнёвы
верасьнёўскі

Be-верасень.ogg


лістапад

與烏克蘭語 листопа́д (lystopád), 波蘭語 listopad, 捷克語 listopad等同源。

listapád (romanization)
лістапа́да
лістапа́ды (nominative plural)
лістапа́даў (genitive plural)
лістапа́даўскі
лістапа́давы

Be-лістапад.ogg


вузол

源自原始斯拉夫語 *ǫzlъ。

vúzol (romanization)
вузла́
вузли́ (nominative plural)
вузлі́в (genitive plural)


випадок

与白俄羅斯語 выпадак (vypadak)，波蘭語 wypadek等同源。

výpadok (romanization)
ви́падку
випа́дку¹
ви́падки (nominative plural)
випа́дки¹ (nominative plural)
ви́падків (genitive plural)
випа́дків¹ (genitive plural)

Uk-випадок.ogg


віно

源自原始斯拉夫語 *vino ← 拉丁語 vīnum ← 原始印歐語 *wóyh₁nom。

vinó (romanization)
віна́
ві́ны (nominative plural)
він (genitive plural)
ві́наў (genitive plural)
ві́нны


віно

源自古東斯拉夫語 вѣно (věno) ← 原始斯拉夫語 *věno。


вулиця

源自原始斯拉夫語 *ulica。

vúlycja (romanization)
ву́лиці
ву́лиці (nominative plural)
ву́лиць (genitive plural)


дієслово

dijeslóvo (romanization)
дієсло́ва
дієслова́ (nominative plural)
дієслі́в (genitive plural)

Uk-дієслово.ogg


готель

hotélʹ (romanization)
готе́лю
готе́лі (nominative plural)
готе́лів (genitive plural)


десятиліття

desjatylíttja (romanization)
десятилі́ття
десятилі́ття (nominative plural)
десятилі́ть (genitive plural)

Uk-десятиліття.ogg


декларація

deklarácija (romanization)
деклара́ції
деклара́ції (nominative plural)
деклара́цій (genitive plural)

Uk-декларація.ogg


снежань

源自снег (snjeh)。

snjéžanʹ (romanization)
сне́жня
сне́жні (nominative plural)
сне́жняў (genitive plural)
сне́жаньскі

Be-снежань.ogg


жнівень

源自жаць (žacʹ, “收穫”), 對比上索布語 žnjenc。

žnívjenʹ (romanization)
жні́ўня
жні́ўні (nominative plural)
жні́ўняў (genitive plural)
жні́веньскі

Be-жнівень.ogg


декорація

dekorácija (romanization)
декора́ції
декора́ції (nominative plural)
декора́цій (genitive plural)

Uk-декорація.ogg


дискусія

dyskúsija (romanization)
диску́сії
диску́сії (nominative plural)
диску́сій (genitive plural)

Uk-дискусія.ogg


дефіс

defís (romanization)
дефі́са
дефі́си (nominative plural)
дефі́сів (genitive plural)


дзьоб

dzʹob (romanization)
дзьо́ба
дзьо́би (nominative plural)
дзьо́бів (genitive plural)


дзеркало

dzérkalo (romanization)
дзе́ркала
дзерка́ла (nominative plural)
дзерка́л (genitive plural)

Uk-дзеркало.ogg


абрикоса

abrykósa (romanization)
абрико́си
абрико́си (nominative plural)
абрико́с (genitive plural)

Uk-абрикоса.ogg


середа

繼承自原始斯拉夫語 *serda。среда́ (sredá)的雙詞。

seredá (romanization)
середы́
се́реды (nominative plural)
серёд (genitive plural)


середа

源自原始斯拉夫語 *serda。

seredá (romanization)
середи́
се́реди (nominative plural)
се́ред (genitive plural)


борошно

源自原始斯拉夫語 *boršьno。бра́шно (brášno)的雙詞，借自教會斯拉夫語。


борошно

源自原始斯拉夫語 *boršьno。

Uk-борошно.ogg


дохід

doxíd (romanization)
дохо́ду
дохо́ди (nominative plural)
дохо́дів (genitive plural)


екологія

ekolóhija (romanization)
еколо́гії
екологі́чний (uncountable)

Uk-екологія.ogg


енергія

enérhija (romanization)
ене́ргії
ене́ргії (nominative plural)
ене́ргій (genitive plural)

Uk-енергія.ogg


емоція

emócija (romanization)
емо́ції
емо́ції (nominative plural)
емо́цій (genitive plural)
емоці́йний
емоціона́льний


епідемія

epidémija (romanization)
епіде́мії
епіде́мії (nominative plural)
епіде́мій (genitive plural)

Uk-епідемія.ogg


гальмо

halʹmó (romanization)
гальма́
гальмавы́


гальмо

halʹmó (romanization)
гальма́
га́льма (nominative plural)
гальм (genitive plural)
гальмови́й
гальмівни́й


економіка

ekonómika (romanization)
еконо́міки
еконо́міки (nominative plural)
еконо́мік (genitive plural)
економі́чний

Uk-економіка.ogg


дзвін

源自原始斯拉夫語 *zvonъ。

dzvin (romanization)
дзво́ну
дзво́ни (nominative plural)
дзво́нів (genitive plural)


вухо

源自原始斯拉夫語 *uxo ← 原始印歐語 *h₂ous-。對比俄語 ухо (uxo)，白俄羅斯語 ву́ха (vúxa)。與古典亞美尼亞語 ունկն (unkn), 哥特語 𐌰𐌿𐍃𐍉 (ausō), 古希臘語 οὖς (oûs), 拉丁語 auris, 現代波斯語 گوش (guš)同源。

vúxo (romanization)
ву́ха
ву́ха (nominative plural)
вух (genitive plural)


жовток

žovtók (romanization)
жовтка́
жовтки́ (nominative plural)
жовткі́в (genitive plural)


долоня

源自原始斯拉夫語 *dolnь。

dolónja (romanization)
доло́ні
доло́ні (nominative plural)
доло́нь (genitive plural)


двері

源自原始斯拉夫語 *dvьrь ← 原始印歐語 *dʰwer-。


житло

žytló (romanization)
житла́
жи́тла (nominative plural)
жи́тел (genitive plural)
житлови́й


вовна

源自古東斯拉夫語 вълна (vŭlna, “羊毛”), 原始斯拉夫語 *vьlna (“羊毛”) ← 原始印歐語 *h₂wĺ̥h₁neh₂ (“羊毛”)。


життя

žyttjá (romanization)
життя́
життя́ (nominative plural)
житті́в (genitive plural)
життє́вий
життьови́й


гарбуз

源自波斯語 خربزه。

harbúz (romanization)
гарбуза́
гарбузы́ (nominative plural)
гарбузо́ў (genitive plural)


гарбуз

源自波斯語 خربزه。

harbúz (romanization)
гарбу́за
гарбу́зи (nominative plural)
гарбу́зів (genitive plural)


армія

ármija (romanization)
а́рміі
а́рміі (nominative plural)
а́рмій (genitive plural)


армія

ármija (romanization)
а́рміи
а́рміи (nominative plural)
а́рмій (genitive plural)

а́рмия (ármija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


армія

ármija (romanization)
а́рмії
а́рмії (nominative plural)
а́рмій (genitive plural)


забезпечення

Uk-забезпечення.ogg


журавлина

žuravlýna (romanization)
журавли́ни
журавли́ни (nominative plural)
журавли́н (genitive plural)

Uk-журавлина.ogg

:Template:不可數 蔓越橘 （灌木）


довідник

dovídnyk (romanization)
дові́дника
довідника́¹
дові́дники (nominative plural)
довідники́¹ (nominative plural)
дові́дників (genitive plural)
довідникі́в¹ (genitive plural)

Uk-довідник.ogg

音頻(довідни́к)


з'їзд

zʺjizd (romanization)
з'ї́зду
з'ї́зди (nominative plural)
з'ї́здів (genitive plural)


загроза

zahróza (romanization)
загро́зи
загро́зи (nominative plural)
загро́з (genitive plural)

Uk-загроза.ogg


дім

源自原始斯拉夫語 *domъ ← 原始印歐語 *dṓm ← 詞根原始印歐語 *dem- (“建”)。

dim (romanization)
до́му
доми́ (nominative plural)
домі́в (genitive plural)
дома́шній
домови́й
домо́к (diminutive)
до́мик (diminutive)


завдання

zavdánnja (romanization)
завда́ння
завда́ння (nominative plural)
завда́нь (genitive plural)

Uk-завдання.ogg


запитання

zapytánnja (romanization)
запита́ння
запита́ння (nominative plural)
запита́нь (genitive plural)

Uk-запитання.ogg


застосування

zastosuvánnja (romanization)
застосува́ння
застосува́ння (nominative plural)
застосува́нь (genitive plural)

Uk-застосування.ogg


видеоплёнка

videopljónka (romanization)
видеоплёнки
видеоплёнки (nominative plural)
видеоплёнок (genitive plural)


зірка

可能與俄語зеркало有關。

zírka (romanization)
зі́рки
зірки́ (nominative plural)
зіро́к (genitive plural)


гривня

hrývnja (romanization)
гри́вні
гри́вні (nominative plural)
гри́вень (genitive plural)
гри́вневий


звичка

zvýčka (romanization)
зви́чки
зви́чки (nominative plural)
зви́чок (genitive plural)


вітер

源自原始斯拉夫語 *větrъ ← 原始印歐語 *h₂weh₁-。

víter (romanization)
ві́тру
вітри́ (nominative plural)
вітрі́в (genitive plural)


травень

源自古東斯拉夫語 травьнъ (travĭnŭ, “五月”)。與烏克蘭語 тра́вень (trávenʹ, “五月”), 斯洛文尼亞語 traven, 塞爾維亞-克羅地亞語 travanj (“四月”)等同源。

trávjenʹ (romanization)
тра́ўня
тра́ўні (nominative plural)
тра́ўняў (genitive plural)
тра́веньскі

Be-травень.ogg


травень

源自古東斯拉夫語 травьнъ (travĭnŭ, “五月”)。與白俄羅斯語 тра́вень (trávjenʹ, “五月”), 斯洛文尼亞語 traven, 塞爾維亞-克羅地亞語 travanj (“四月”)等同源。

trávenʹ (romanization)
тра́вня
тра́вні (nominative plural)
тра́внів (genitive plural)
травне́вий

Uk-травень.ogg


зобов'язання

zobovʺjázannja (romanization)
зобов'я́зання
зобов'я́зання (nominative plural)
зобов'я́зань (genitive plural)

Uk-зобов'язання.ogg


зграя

zhrája (romanization)
згра́ї
згра́ї (nominative plural)
зграй (genitive plural)


люты

與烏克蘭語 лю́тий (ljútyj)，波蘭語 luty等同源。

ljúty (romanization)
лю́тага
лю́тыя (nominative plural)
лю́тых (genitive plural)
лю́таўскі


субота

源自原始斯拉夫語 *sǫbota。

subóta (romanization)
субо́ты
субо́ты (nominative plural)
субо́т (genitive plural)
субо́таў (genitive plural)


субота

subóta (romanization)
субо́ти
субо́ти (nominative plural)
субо́т (genitive plural)
субо́тній


зошит

zóšyt (romanization)
зо́шита
зо́шити (nominative plural)
зо́шитів (genitive plural)


żar

源自原始斯拉夫語 *žarъ ← 原始印歐語 *gʷʰer- (“發紅”)。


культ

kulʹt (romanization)
ку́льта
ку́льты (nominative plural)
ку́льтов (genitive plural)
ку́льтовый


культ

kulʹt (romanization)
ку́льту
ку́льти (nominative plural)
ку́льтів (genitive plural)

Пережитком глибокої давнини є ведмежий культ, що процвітав у багатьох районах Русі аж до християнізації і навіть пізніше.
Perežytkom hlybokoji davnyny je vedmežyj kulʹt, ščo procvitav u bahatʹox rajonax Rusi až do xrystyjanizaciji i navitʹ pizniše.
古代遺留下來的熊崇拜，在羅斯的許多地區一直盛行到基督教化，甚至更晚。

1957, Нариси стародавньої історії УРСР, 495:


знання

znannjá (romanization)
знання́
знання́ (nominative plural)
знань (genitive plural)


алфавіт

借自古希臘語 ἀλφάβητος (alphábētos), ἄλφα (álpha, “阿爾法”) + βήτα (bḗta, “貝塔”) （希臘字母的前兩個）。
對比17世紀用詞алфавитъ (alfavyt)、白俄羅斯語 алфаві́т (alfavít)、俄語 алфави́т (alfavít), 保加利亞語 алфави́т (alfavít)。

alfávit (romanization)
alfavít (romanization)
алфа́віту
алфаві́ту
алфа́віти (nominative plural)
алфаві́ти (nominative plural)
алфа́вітів (genitive plural)
алфаві́тів (genitive plural)

Uk-алфавіт.ogg


зіниця

zinýcja (romanization)
зіни́ці
зіни́ці (nominative plural)
зіни́ць (genitive plural)


залізо

源自古東斯拉夫語 желѣзо (želězo) ← 原始斯拉夫語 *želězo。


винокурня

vinokúrnja (romanization)
виноку́рни
виноку́рни (nominative plural)
виноку́рен (genitive plural)


винокурня

vynokúrnja (romanization)
виноку́рні
виноку́рні (nominative plural)
виноку́рень (genitive plural)

Uk-винокурня.ogg


каплиця

kaplýcja (romanization)
капли́ці
капли́ці (nominative plural)
капли́ць (genitive plural)

Uk-каплиця.ogg


зоря

源自原始斯拉夫語 *zorja。

zorjá (romanization)
зорі́
зо́рі (nominative plural)
зір (genitive plural)


кістка

kístka (romanization)
кі́стки
кістки́ (nominative plural)
кісто́к (genitive plural)


зброя

源自波蘭語 zbroja。代替本土詞彙ору́жжя (orúžžja, “武器”)。


Ukraina

烏克蘭（國家名，位於東歐；首都及最大城市： 基輔）


жарт

žart (romanization)
жа́рту
жа́рти (nominative plural)
жа́ртів (genitive plural)


квітка

kvítka (romanization)
кві́тки
квітки́ (nominative plural)
квіто́к (genitive plural)


казка

kázka (romanization)
ка́зки
казки́ (nominative plural)
казо́к (genitive plural)


кефір

:Template:不可數 克菲爾 （乳製品）


капітал

kapitál (romanization)
капіта́лу
капіта́ли (nominative plural)
капіта́лів (genitive plural)

Uk-капітал.ogg


кількість

kílʹkistʹ (romanization)
кі́лькості
кі́лькости
кі́лькості (nominative plural)
кі́лькостей (genitive plural)

Uk-кількість.ogg


здоров'я

繼承自原始斯拉夫語 *sъdorvьje。字面分析等同於 здоро́вий (zdoróvyj) + -я (-ja)。


клятьба

Uk-клятьба.ogg


кишеня

kyšénja (romanization)
кише́ні
кише́ні (nominative plural)
кише́нь (genitive plural)
кишенько́вий
кише́нька (diminutive)


кастрычнік

kastrýčnik (romanization)
кастры́чніка
кастры́чнікі (nominative plural)
кастры́чнікаў (genitive plural)
кастры́чніцкі
кастры́чнікавы

Be-кастрычнік.ogg


захід

záxid (romanization)
за́ходу
за́хідний (uncountable)


захід

záxid (romanization)
zaxíd (romanization)
за́ходу
захо́ду


захід

záxid (romanization)
за́ходу
за́ходи (nominative plural)
за́ходів (genitive plural)


вечеря

véčerja (romanization)
ве́чери
ве́чери (nominative plural)
ве́черь (genitive plural)

Та́йная Ве́черя


вечеря

večérja (romanization)
вече́рі
вече́рі (nominative plural)
вече́р (genitive plural)


комедія

komédija (romanization)
коме́дії
коме́дії (nominative plural)
коме́дій (genitive plural)

Uk-комедія.ogg


комітет

komitét (romanization)
коміте́ту
коміте́ти (nominative plural)
коміте́тів (genitive plural)

Uk-комітет.ogg


комісія

komísija (romanization)
комі́сії
комі́сії (nominative plural)
комі́сій (genitive plural)

Uk-комісія.ogg


конфлікт

konflíkt (romanization)
конфлі́кту
конфлі́кти (nominative plural)
конфлі́ктів (genitive plural)

Uk-конфлікт.ogg


конференція

konferéncija (romanization)
конфере́нції
конфере́нції (nominative plural)
конфере́нцій (genitive plural)

Uk-конференція.ogg


звір

源自原始斯拉夫語 *zvorъ。

zvir (romanization)
зво́ру
зво́ри (nominative plural)
зво́рів (genitive plural)


кавун

源自突厥語族。對比土耳其語 kavun, 韃靼語 кавын (qawın)。

kavún (romanization)
кавуна́
кавуни́ (nominative plural)
кавуні́в (genitive plural)


гай

源自原始斯拉夫語 *gajь。與烏克蘭語 гай (haj), 塞爾維亞-克羅地亞語 гај/gaj, 斯洛文尼亞語 gaj, 斯洛伐克語 háj同源。

gaj (romanization)
га́я
гаи́ (nominative plural)
гаёв (genitive plural)


гай

源自原始斯拉夫語 *gajь。與俄語 гай (gaj), 塞爾維亞-克羅地亞語 гај/gaj, 斯洛文尼亞語 gaj, 斯洛伐克語 háj同源。

haj (romanization)
га́ю
гаї́ (nominative plural)
гаї́в (genitive plural)


кімната

源自波蘭語 komnata ← 拉丁語 camīnāta，可能通過古高地德語。

kimnáta (romanization)
кімна́ти
кімна́ти (nominative plural)
кімна́т (genitive plural)

Uk-кімната.ogg


коноплі

Uk-коноплі.ogg


гречка

gréčka (romanization)
гре́чки
гре́чки (nominative plural)
гре́чек (genitive plural)

Ru-гре́чка.ogg


гречка

hréčka (romanization)
гре́чки
гре́чки (nominative plural)
гре́чок (genitive plural)


комп'ютер

借自英語 computer。同源詞包括俄語 компьютер (kompʹjuter) 等。

kompʺjúter (romanization)
комп'ю́тера
комп'ю́тери (nominative plural)
комп'ю́терів (genitive plural)
комп'ю́терний

Uk-комп'ютер.ogg


диня

dýnja (romanization)
ди́ні
ди́ні (nominative plural)
динь (genitive plural)


камінь

源自原始斯拉夫語 *kamy。

káminʹ (romanization)
ка́меню
кам'яни́й (uncountable)
камі́нний (uncountable)


камінь

源自原始斯拉夫語 *kamy。

káminʹ (romanization)
ка́меня
ка́мені (nominative plural)
ка́менів (genitive plural)
кам'яни́й
камі́нний
каміне́ць (diminutive)
камі́нчик (diminutive)


конституція

konstytúcija (romanization)
конститу́ції
конститу́ції (nominative plural)
конститу́цій (genitive plural)
конституці́йний

Uk-конституція.ogg


ранок

繼承自原始斯拉夫語 *ornъkъ，由*ornъ + *-ъkъ組成。對照波蘭語 ranek (“早晨”)。

ránok (romanization)
ра́нку
ра́нки (nominative plural)
ра́нків (genitive plural)
ранко́вий


картопля

借自德語 Kartoffel，間接源自波蘭語 kartofla和可能來自俄語 карто́фель (kartófelʹ)。

kartóplja (romanization)
карто́плі
картопля́ний (uncountable)
карто́пелька (diminutive)

Uk-картопля.ogg


коріння

Uk-коріння.ogg

:Template:不可數（集合名詞） 根


краватка

kravátka (romanization)
крава́тки
крава́тки (nominative plural)
крава́ток (genitive plural)

Uk-краватка.ogg


лікарня

likárnja (romanization)
ліка́рні
ліка́рні (nominative plural)
ліка́рень (genitive plural)

Uk-лікарня.ogg


крига

krýha (romanization)
кри́ги
кри́ги (nominative plural)
криг (genitive plural)


локшина

Uk-локшина.ogg


корабель

korabélʹ (romanization)
корабля́
кораблі́ (nominative plural)
кораблі́в (genitive plural)

Uk-корабель.ogg


королівство

korolívstvo (romanization)
королі́вства
королі́вства (nominative plural)
королі́вств (genitive plural)

Uk-королівство.ogg


ліжко

lížko (romanization)
лі́жка
лі́жка (nominative plural)
лі́жок (genitive plural)


ліфт

lift (romanization)
лі́фта
лі́фти (nominative plural)
лі́фтів (genitive plural)


література

literatúra (romanization)
літерату́ри
літерату́ри (nominative plural)
літерату́р (genitive plural)
літерату́рний

Uk-література.ogg


кішка

源自原始斯拉夫語 *kyšьka。

kíška (romanization)
кі́шкі
кі́шкі (nominative plural)
кі́шак (genitive plural)


літера

lítera (romanization)
лі́тери
лі́тери (nominative plural)
лі́тер (genitive plural)


лабораторія

laboratórija (romanization)
лаборато́рії
лаборато́рії (nominative plural)
лаборато́рій (genitive plural)
лаборато́рний

Uk-лабораторія.ogg


lichtarz

源自中古高地德語 liuhtære。


краіна

繼承自原始斯拉夫語 *krajina。

kraína (romanization)
краі́ны
краі́ны (nominative plural)
краі́н (genitive plural)


cukr

與德語 Zucker等同源。


коліно

源自古東斯拉夫語 колѣно (kolěno) ← 原始斯拉夫語 *kolěno。

kolíno (romanization)
колі́на
колі́на (nominative plural)
колі́н (genitive plural)


м'якість

mʺjákistʹ (romanization)
м'я́кості
м'я́кости


мілина

milyná (romanization)
мілини́
міли́ни (nominative plural)
міли́н (genitive plural)


м'ясорубка

mʺjasorúbka (romanization)
м'ясору́бки
м'ясору́бки (nominative plural)
м'ясору́бок (genitive plural)

Uk-м'ясорубка.ogg


корінь

源自原始斯拉夫語 *kory。與俄語 ко́рень (kórenʹ)同源。

kórinʹ (romanization)
ко́реня
ко́рені (nominative plural)
ко́ренів (genitive plural)


мільйон

milʹjón (romanization)
мільйо́на
мільйо́ни (nominative plural)
мільйо́нів (genitive plural)

Uk-мільйон.ogg


осінь

源自原始斯拉夫語 *(j)esenь。

ósinʹ (romanization)
о́сені
о́сени
о́сені (nominative plural)
о́сеней (genitive plural)


міністерство

ministérstvo (romanization)
міністе́рства
міністе́рства (nominative plural)
міністе́рств (genitive plural)

Uk-міністерство.ogg


місто

místo (romanization)
мі́ста
міста́ (nominative plural)
міст (genitive plural)
міськи́й
місте́чко (diminutive)


лід

源自原始斯拉夫語 *ledъ。

lid (romanization)
льо́ду
льоди́ (nominative plural)
льоді́в (genitive plural)


літо

源自原始斯拉夫語 *lěto (“夏天”) ← 原始印歐語 *leh₁tom。

líto (romanization)
лі́та
літа́ (nominative plural)
літ (genitive plural)


мелодія

melódija (romanization)
мело́дії
мело́дії (nominative plural)
мело́дій (genitive plural)

Uk-мелодія.ogg


мітла

源自原始斯拉夫語 *metъla。

mitlá (romanization)
мітли́
мі́тли (nominative plural)
мі́тел (genitive plural)


лінія

línija (romanization)
лі́ніі
лі́ніі (nominative plural)
лі́ній (genitive plural)


лінія

línija (romanization)
лі́нії
лі́нії (nominative plural)
лі́ній (genitive plural)
ліні́йний


матеріал

materiál (romanization)
матеріа́лу
матеріа́ли (nominative plural)
матеріа́лів (genitive plural)

Uk-матеріал.ogg


м'ясо

源自原始斯拉夫語 *męso ← 原始印歐語 *mḗms。


кукурудза

來源不明。可能源自原始斯拉夫語 *kukur-, *kokor-, 與斯洛文尼亞語 kukúrjav (“長捲毛的”)及保加利亞語 кукуряк (kukurjak, “菟葵”)有關。
也可能借自羅馬尼亞語 cucurúz，借自烏克蘭語 кокорудка (kokorudka, “球果”)：是一雙詞。

kukurúdza (romanization)
кукуру́дзи
кукуру́дзяний (uncountable)

Uk-кукурудза.ogg


міліція

Uk-міліція.ogg


міліція

milícija (romanization)
мілі́ції
мілі́ції (nominative plural)
мілі́цій (genitive plural)


мистецтво

mystéctvo (romanization)
мисте́цтва
мисте́цтва (nominative plural)
мисте́цтв (genitive plural)

Uk-мистецтво.ogg


ліхтар

可能源自中古高地德語 liuhtære (“燭臺”)，通過波蘭語 lichtarz (“燭臺”)。對比俄語口語詞лихта́р (lixtár, “燭臺”), 德語 Leuchter (“燭臺”)。

lixtár (romanization)
ліхтаря́
ліхтарі́ (nominative plural)
ліхтарі́в (genitive plural)


міст

源自古東斯拉夫語 мостъ (mostŭ) ← 原始斯拉夫語 *mostъ (“橋”)。

mist (romanization)
моста́
мо́сту
мости́ (nominative plural)
мостови́й


країна

來自古東斯拉夫語 краина (kraina)，來自原始斯拉夫語 *krajina。與俄語 краи́на (kraína)、白俄羅斯語 краі́на (kraína)、波蘭語 kraina、塞爾維亞-克羅地亞語 кра̏јина / krȁjina同源。

krajína (romanization)
краї́ни
краї́ни (nominative plural)
краї́н (genitive plural)


м'яч

源自原始斯拉夫語 *męčь, 与м'який (mʺjakyj)有关。与俄語 мяч (mjač), 白俄羅斯語 мяч (mjač), 捷克語 míč, 斯洛文尼亞語 mȇč同源。

mʺjač (romanization)
м'яча́
м'ячі́ (nominative plural)
м'ячі́в (genitive plural)


лекція

lékcija (romanization)
ле́кції
ле́кції (nominative plural)
ле́кцій (genitive plural)


літак

liták (romanization)
літака́
літаки́ (nominative plural)
літакі́в (genitive plural)
літачо́к (diminutive)

закінчується посадка у літак

飛機的登機時間要結束了。


колір

kólir (romanization)
ко́льору
кольори́ (nominative plural)
кольорі́в (genitive plural)


літр

litr (romanization)
лі́тра
лі́три (nominative plural)
лі́трів (genitive plural)


мрія

mríja (romanization)
мрі́ї
мрі́ї (nominative plural)
мрій (genitive plural)


мужність

múžnistʹ (romanization)
му́жності
му́жности

Uk-мужність.ogg


кінець

kinécʹ (romanization)
кінця́
кінці́ (nominative plural)
кінці́в (genitive plural)


метелик

源自原始斯拉夫語 *motyľь的指小詞。

metélyk (romanization)
мете́лика
мете́лики (nominative plural)
мете́ликів (genitive plural)


місце

源自古東斯拉夫語 мѣстьце (městĭce), мѣстце (městce) ← 原始斯拉夫語 *městьce ← *město (“地點；鎮”) + *-ьce。等同於мі́сто (místo) + -це (-ce)。對比波蘭語 miejsce。

mísce (romanization)
мі́сця
місця́ (nominative plural)
місць (genitive plural)


мить

mytʹ (romanization)
ми́ті
ми́ти
ми́ті (nominative plural)
ми́тей (genitive plural)


мережа

源自原始斯拉夫語 *merža。

meréža (romanization)
мере́жі
мере́жі (nominative plural)
мере́ж (genitive plural)


ніж

niž (romanization)
ножа́
ножі́ (nominative plural)
ножі́в (genitive plural)
ножови́й


мешкання

méškannja (romanization)
ме́шкання
ме́шкання (nominative plural)
ме́шкань (genitive plural)

Uk-мешкання.ogg


намір

námir (romanization)
на́міру
на́міри (nominative plural)
на́мірів (genitive plural)


наголос

náholos (romanization)
на́голосу
на́голоси (nominative plural)
на́голосів (genitive plural)

Uk-наголос.ogg


надання

nadánnja (romanization)
nadannjá (romanization)
нада́ння
надання́

Uk-надання.ogg


нація

nácija (romanization)
на́ції
на́ції (nominative plural)
на́цій (genitive plural)


наслідок

náslidok (romanization)
на́слідку
на́слідки (nominative plural)
на́слідків (genitive plural)

Uk-наслідок.ogg


насіння

Uk-насіння.ogg

:Template:不可數（集合名詞） （植物的）種子


мозок

源自原始斯拉夫語 *mozgъ ← 原始印歐語 *mosgos。

mózok (romanization)
мо́зку
мі́зки (nominative plural)
мі́зків (genitive plural)

(非正式, 比喻) 聰明的人，智慧的人


Німеччина

源自 німець (nimecʹ) + -щина (-ščyna)

Niméččyna (romanization)
Німе́ччини
німе́цький (uncountable)

Uk-Німеччина.ogg

Федерати́вна Респу́бліка Німе́ччина

德國（國家名，位於中歐）

德國（國家名，位於中歐）


нараджэнне

對比烏克蘭語 наро́дження (naródžennja)。

naradžénnje (romanization)
нараджэ́ння
нараджэ́нні (nominative plural)
нараджэ́нняў (genitive plural)


небезпека

не- (ne-, “不”) + безпека (bezpeka, “安全”)

nebezpéka (romanization)
небезпе́ки
небезпе́ки (nominative plural)
небезпе́к (genitive plural)

Uk-небезпека.ogg


населення

Uk-населення.ogg


множина

množyná (romanization)
множини́
множи́ни (nominative plural)
множи́н (genitive plural)
множи́нний

Uk-множина.ogg


народження

對比白俄羅斯語 нараджэ́нне (naradžénnje)。

naródžennja (romanization)
наро́дження
наро́дження (nominative plural)
наро́джень (genitive plural)

Uk-народження.ogg


натовп

源自原始斯拉夫語 *tъlpa。與白俄羅斯語 натоўп (natóŭp)，俄語 толпа́ (tolpá)（關係較遠）同源。

nátovp (romanization)
на́товпу
на́товпи (nominative plural)
на́товпів (genitive plural)


Rzeszów

熱舒夫 （波蘭東南部城市）


надія

源自原始斯拉夫語 *naděja。

nadíja (romanization)
наді́ї
наді́ї (nominative plural)
наді́й (genitive plural)


насінина

nasinýna (romanization)
насіни́ни
насіни́ни (nominative plural)
насіни́н (genitive plural)


обговорення

obhovórennja (romanization)
обгово́рення
обгово́рення (nominative plural)
обгово́рень (genitive plural)

Uk-обговорення.ogg


натоўп

源自原始斯拉夫語 *tъlpa。與烏克蘭語 на́товп (nátovp)，俄語 толпа́ (tolpá)（關係較遠）同源。

natóŭp (romanization)
нато́ўпу
нато́ўпы (nominative plural)
нато́ўпаў (genitive plural)


ножиці

nóžyci (romanization)
но́жиць
но́жичний
но́жички (diminutive)


обставина

obstávyna (romanization)
обста́вини
обста́вини (nominative plural)
обста́вин (genitive plural)

Uk-обставина.ogg


обов'язок

obóvʺjazok (romanization)
обо́в'язку
обо́в'язки (nominative plural)
обо́в'язків (genitive plural)

Uk-обов'язок.ogg


милиция

milícija (romanization)
мили́ции
мили́ции (nominative plural)
мили́ций (genitive plural)
милице́йский

Ru-милиция.ogg

在蘇聯和許多東歐國家，以及一些後蘇聯國家（俄羅斯用至2011年）警察被稱為мили́ция (milícija)。因此，在蘇聯跟後蘇聯國家時期初期，полице́йский (policéjskij)一詞主要用於外國（西方集團）或革命前的蘇聯民警。


незалежність

незале́жний (nezaléžnyj) + -ість (-istʹ)

nezaléžnistʹ (romanization)
незале́жності
незале́жности

Uk-незалежність.ogg

День Незале́жності Украї́ни


олівець

借自波蘭語 ołówek。

olivécʹ (romanization)
олівця́
олівці́ (nominative plural)
олівці́в (genitive plural)

Uk-олівець.ogg


огірок

ohirók (romanization)
огірка́
огірки́ (nominative plural)
огіркі́в (genitive plural)
огірко́вий
огіро́чний
огіро́чок (diminutive)


організація

orhanizácija (romanization)
організа́ції
організа́ції (nominative plural)
організа́цій (genitive plural)
організаці́йний

Uk-організація.ogg


ніздря

源自原始斯拉夫語 *nozdra。

nízdrja (romanization)
ні́здрі
ні́здрі (nominative plural)
ні́здрів (genitive plural)


миша

繼承自原始斯拉夫語 *myšь，來自原始印歐語 *muh₂s。計算機術語是意譯自英語 mouse。

mýša (romanization)
ми́ші
ми́ші (nominative plural)
мише́й (genitive plural)
ми́шка (diminutive)


освіта

osvíta (romanization)
осві́ти
осві́ти (nominative plural)
осві́т (genitive plural)
осві́тній


slovník

etymologický slovník


ніс

源自原始斯拉夫語 *nosъ ← 原始印歐語 *néh₂s。

nis (romanization)
но́са
носи́ (nominative plural)
носі́в (genitive plural)


морква

來自原始斯拉夫語 *mъrky。

mórkva (romanization)
мо́рквы
марко́ўны (uncountable)
морка́ўка (diminutive)

мо́рквіна

mórkvina, “單獨植物或塊根”


морква

繼承自原始斯拉夫語 *mъrky。


морква

來自原始斯拉夫語 *mъrky。

mórkva (romanization)
мо́ркви
морквя́ний (uncountable)
морквяни́й (uncountable)
моркви́ця (diminutive)
мо́рківка (diminutive)


smar

源自中古高地德語 smër。


півкуля

pivkúlja (romanization)
півку́лі
півку́лі (nominative plural)
півку́ль (genitive plural)

Uk-півкуля.ogg


підвіконня

pidvikónnja (romanization)
підвіко́ння
підвіко́ння (nominative plural)
підвіко́нь (genitive plural)

Uk-підвіконня.ogg


кава

源自鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve) (土耳其語 kahve)，來自阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa)。


кава

káva (romanization)
ка́вы
ка́вы (nominative plural)
кав (genitive plural)


південь

pívdenʹ (romanization)
пі́вдня
пі́вдні (nominative plural)
пі́вднів (genitive plural)
півде́нний

Uk-південь.ogg


північ

pívnič (romanization)
пі́вночі
пі́вночі (nominative plural)
пі́вночей (genitive plural)


підлога

Uk-підлога.ogg


підготовка

Uk-підготовка.ogg


підошва

pidóšva (romanization)
підо́шви
підо́шви (nominative plural)
підошо́в (genitive plural)

Uk-підошва.ogg


півострів

源自 пів- (piv-) + о́стрів (óstriv, “島”)。

pivóstriv (romanization)
піво́строва
півострови́ (nominative plural)
півострові́в (genitive plural)

Uk-півострів.ogg


піч

pič (romanization)
пе́чі
пе́чі (nominative plural)
пече́й (genitive plural)


підприємство

pidpryjémstvo (romanization)
підприє́мства
підприє́мства (nominative plural)
підприє́мств (genitive plural)

Uk-підприємство.ogg


посібник

posíbnyk (romanization)
посі́бника
посі́бники (nominative plural)
посі́бників (genitive plural)

Uk-посібник.ogg


підручник

pidrúčnyk (romanization)
підру́чника
підру́чники (nominative plural)
підру́чників (genitive plural)

Uk-підручник.ogg


острів

源自原始斯拉夫語 *ostrovъ ← 原始印歐語 *strow-。

óstriv (romanization)
о́строва
острови́ (nominative plural)
острові́в (genitive plural)
острівни́й
острово́к (diminutive)
остріве́ць (diminutive)
острове́ць (diminutive)


підвищення

pidvýščennja (romanization)
підви́щення
підви́щення (nominative plural)
підви́щень (genitive plural)

Uk-підвищення.ogg


пісок

源自原始斯拉夫語 *pěsъkъ。

pisók (romanization)
піску́
піски́ (nominative plural)
піскі́в (genitive plural)


метал

metál (romanization)
мета́лу
мета́ли (nominative plural)
мета́лів (genitive plural)


Орёл

參見 орёл (orjól, “鹰”)

奧廖爾（城市，行政中心名，位於俄羅斯奧廖爾 州）


оселедець

源自古東斯拉夫語 сельдь (selĭdĭ) (1497)，源自早期的*сьлдь (*sĭldĭ) ← 古諾爾斯語 síld。對比白俄羅斯語 селядзе́ц (sjeljadzjéc), 俄語 се́льдь (sélʹdʹ)。

oselédecʹ (romanization)
оселе́дця
оселе́дці (nominative plural)
оселе́дців (genitive plural)

頂髻（哥薩克人所扎的髮髻）


німець

源自原始斯拉夫語 *němьcь (“外國人；德意志人”)，源自*němъ (“啞的”)。與烏克蘭語 німи́й (nimýj)同源。

nímecʹ (romanization)
ні́мця
ні́мці (nominative plural)
ні́мців (genitive plural)


Гонконг

Gonkóng (romanization)
Гонко́нга
гонко́нгский

Ru-Гонконг.ogg

Сянга́н

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）


Гонконг

Honkónh (romanization)
Гонко́нгу
гонко́нгський (uncountable)

Сянга́н

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）


паливо

pályvo (romanization)
па́лива
па́ливний (uncountable)


перемога

peremóha (romanization)
перемо́ги
перемо́ги (nominative plural)
перемо́г (genitive plural)

Uk-перемога.ogg


пенсія

pénsija (romanization)
пе́нсії
пе́нсії (nominative plural)
пе́нсій (genitive plural)


папір

papír (romanization)
папе́ра
папе́ри (nominative plural)
папе́рів (genitive plural)
паперо́вий
папіре́ць (diminutive)
папі́рчик (diminutive)


перемир'я

peremýrʺja (romanization)
переми́р'я
переми́р'я (nominative plural)
переми́р'їв (genitive plural)

Uk-перемир'я.ogg


період

períod (romanization)
пері́оду
пері́оди (nominative plural)
пері́одів (genitive plural)


печінка

pečínka (romanization)
печі́нки
печінки́ (nominative plural)
печіно́к (genitive plural)

Uk-печінка.ogg


пам'ять

源自原始斯拉夫語 *pamętь。

pámʺjatʹ (romanization)
па́м'яті
па́м'яти


партія

pártija (romanization)
па́ртії
па́ртії (nominative plural)
па́ртій (genitive plural)

Партія наша є союз свідомих, передових борців за визволення робітничого класу.
Partija naša je sojuz svidomyx, peredovyx borciv za vyzvolennja robitnyčoho klasu.
Our Party is a conscious union, of the leading/progressive fighters for the liberation of the working class.

1970, Ленін（《列寧全集》）, 12, 134:


пилосос

pylosós (romanization)
пилосо́са
пилосо́си (nominative plural)
пилосо́сів (genitive plural)

Uk-пилосос.ogg


повітря

povítrja (romanization)
пові́тря
пові́тряний (uncountable)
повітря́ний (uncountable)

Uk-повітря.ogg


поверхня

povérxnja (romanization)
пове́рхні
пове́рхні (nominative plural)
пове́рхонь (genitive plural)

Uk-поверхня.ogg


пляшка

借自波蘭語 flaszka (“瓶子”)。

pljáška (romanization)
пля́шки
пляшки́ (nominative plural)
пляшо́к (genitive plural)


питання

pytánnja (romanization)
пита́ння
пита́ння (nominative plural)
пита́нь (genitive plural)

Uk-питання.ogg


поїзд

pójizd (romanization)
по́їзда
поїзди́ (nominative plural)
поїзді́в (genitive plural)


бутэлька

借自波蘭語 butelka (“瓶子”)。

butélʹka (romanization)
бутэ́лькі
бутэ́лькі (nominative plural)
бутэ́лек (genitive plural)

Be-бутэлька.ogg


повіка

繼承自原始斯拉夫語 *pověka。

povíka (romanization)
пові́ки
пові́ки (nominative plural)
пові́к (genitive plural)


kokos

椰子葡萄牙語 coco（複數：cocos），通過德語 Kokos。


плід

源自原始斯拉夫語 *plodъ。

plid (romanization)
плода́
пло́ду
плоди́ (nominative plural)
плоді́в (genitive plural)


плід

源自原始斯拉夫語 *plodъ。

plid (romanization)
плода́
плоди́ (nominative plural)
плоді́в (genitive plural)


подорож

pódorož (romanization)
по́дорожі
по́дорожі (nominative plural)
по́дорожей (genitive plural)

Uk-подорож.ogg


повстання

povstánnja (romanization)
повста́ння
повста́ння (nominative plural)
повста́нь (genitive plural)

Uk-повстання.ogg


погроза

pohróza (romanization)
погро́зи
погро́зи (nominative plural)
погро́з (genitive plural)

Uk-погроза.ogg


позиція

pozýcija (romanization)
пози́ції
пози́ції (nominative plural)
пози́цій (genitive plural)

Uk-позиція.ogg


повноваження

povnovážennja (romanization)
повнова́ження
повнова́ження (nominative plural)
повнова́жень (genitive plural)

Uk-повноваження.ogg


покоління

pokolínnja (romanization)
поколі́ння
поколі́ння (nominative plural)
поколі́нь (genitive plural)

Uk-покоління.ogg


погляд

póhljad (romanization)
по́гляду
по́гляди (nominative plural)
по́глядів (genitive plural)


поезія

poézija (romanization)
пое́зії
пое́зії (nominative plural)
пое́зій (genitive plural)


попіл

pópil (romanization)
по́пелу
по́пільний (uncountable)


помешкання

poméškannja (romanization)
поме́шкання
поме́шкання (nominative plural)
поме́шкань (genitive plural)

Uk-помешкання.ogg


показник

pokáznyk (romanization)
пока́зника
пока́зники (nominative plural)
пока́зників (genitive plural)

Uk-показник.ogg


поняття

ponjáttja (romanization)
поня́ття
поня́ття (nominative plural)
поня́ть (genitive plural)

Uk-поняття.ogg


полуниця

polunýcja (romanization)
полуни́ці
полуни́ці (nominative plural)
полуни́ць (genitive plural)

Uk-полуниця.ogg


плече

源自原始斯拉夫語 *pleťe。

plečé (romanization)
плеча́
пле́чі (nominative plural)
плече́й (genitive plural)
пліч (genitive plural)


помідор

源自意大利語 pomodoro (字面意思是“金蘋果”)。

pomidór (romanization)
помідо́ра
помідо́ри (nominative plural)
помідо́рів (genitive plural)

Uk-помідор.ogg


помилка

pomýlka (romanization)
поми́лки
по́милки¹
помилки́ (nominative plural)
помило́к (genitive plural)

Uk-помилка.ogg


прізвище

prízvyšče (romanization)
прі́звища
прі́звища (nominative plural)
прі́звищ (genitive plural)

Uk-прізвище.ogg


прийменник

pryjménnyk (romanization)
прийме́нника
прийме́нники (nominative plural)
прийме́нників (genitive plural)

Uk-прийменник.ogg


потилиця

potýlycja (romanization)
поти́лиці
поти́лиці (nominative plural)
поти́лиць (genitive plural)
поти́личний

Uk-потилиця.ogg


потік

源自原始斯拉夫語 *potokъ。

potík (romanization)
пото́ку
пото́ки (nominative plural)
пото́ків (genitive plural)


існування

Uk-існування.ogg


притулок

prytúlok (romanization)
приту́лку
приту́лки (nominative plural)
приту́лків (genitive plural)

Uk-притулок.ogg


постіль

源自原始斯拉夫語 *posteljь。

póstilʹ (romanization)
postílʹ (romanization)
посте́лі
посте́лі (nominative plural)
посте́лей (genitive plural)

Uk-постіль.ogg


палець

源自古東斯拉夫語 пальць (palĭcĭ) ← 原始斯拉夫語 *palьcь (“手指，拇指”)。

pálecʹ (romanization)
па́льця
па́льці (nominative plural)
па́льців (genitive plural)
па́льчик (diminutive)


привіт

對比俄語 приве́т (privét), 白俄羅斯語 прыве́т (pryvjét)。

pryvít (romanization)
приві́ту
приві́ти (nominative plural)
приві́тів (genitive plural)


податок

podátok (romanization)
пода́тку
пода́тки (nominative plural)
пода́тків (genitive plural)

Uk-податок.ogg


чаравік

源自原始斯拉夫語 *červikъ。

čaravík (romanization)
чараві́ка
чараві́кі (nominative plural)
чараві́каў (genitive plural)

Be-чаравікі.ogg


пошук

póšuk (romanization)
по́шуку
по́шуки (nominative plural)
по́шуків (genitive plural)


ковбаса

源自中、古烏克蘭語колбаса́ (kolbasá), 古東斯拉夫語 кълбаса (kŭlbasa)。斯拉夫語族同源詞指向的重構上古詞 (原始斯拉夫語 *kъlbasa, *klobasa, *kobasa)表明這是一個非常早期的借詞，早期形式未知。有可能源自土耳其語 külbastı (“烤肉”) ← kül (“灰”) ← 古土耳其語kül (“灰”)。
其他可能有聯系的詞包括古東斯拉夫語 *колб- (*kolb-)/*ковб- (*kovb-)（與俄語 ко́лоб (kólob, “小圓甜包”)同源）, 俄語、烏克蘭語 колобо́к (kolobók, “小圓甜包”), 烏克蘭語 ко́вбиця (kóvbycja, “木頭”), ковба́н (kovbán, “木頭”), ко́вбик (kóvbyk, “肚子，胃”), ковба́тка (kovbátka, “一塊肉”), 或擬聲詞原始印歐語 *kol-, *kel-, 與保加利亞語 кълцам (kǎlcam, “剁”), 烏克蘭語 коло́ти (kolóty, “戳”), лу́скати (lúskaty, “剝開堅果殼”), дзьо́бати (dzʹóbaty, “啄”), 教會斯拉夫語 кльчьтати (klĭčĭtati, “繃斷牙齒”)同源。
也有一種並不正確的聯系：原始斯拉夫語 *kъl̥bjь (“蝦虎魚”); 對比俄語 колба́ (kolbá), колбь (kolbʹ), 烏克蘭語 ко́блик (kóblyk), ко́вблик (kóvblyk)。
也有推測來源於希伯來語 כל־ (kol-, “所有”) בּשׂר (basár, “肉食”)/法語 calebasse (“葫蘆瓢”)，但這些在各個方面聯繫都很弱。
對比俄語 колбаса́ (kolbasá), 白俄羅斯語 каўбаса́ (kaŭbasá), кілбаса́ (kilbasá)，方言келбаса́ (kjelbasá)（後兩者源自波蘭語）, 古東斯拉夫語 колбаса (kolbasa), 波蘭語 kiełbasa，古舊形式kiełbodziej (“香腸肉”), 卡舒比語 kiełbas, 捷克語 klobása, 罕用形式klobás, 古代用語koblása, 斯洛伐克語 kolbasa, klobása, kubása, 方言klbása, 上索布語 kołbasa，方言kołbasa, 古舊形式下索布語 kjałbasa, 罕用形式kjałbas, 保加利亞語 колба́са (kolbása), колба́с (kolbás), 方言калба́са (kalbása), кълбаса (kǎlbasa), коба́са (kobása), 馬其頓語 колба́са (kolbása), 塞爾維亞-克羅地亞語 kobàsica，方言 klobása, klobásica, 斯洛文尼亞語 klobása。

kovbasá (romanization)
ковбаси́
ковба́си (nominative plural)
ковба́с (genitive plural)

Uk-ковбаса.ogg


продукція

Uk-продукція.ogg


праця

借自波蘭語 praca，借自捷克語 práce。源自原始斯拉夫語 *porťa (“工作；行為”) ← *portiti (“送”) + *-ja。

prácja (romanization)
пра́ці
пра́ці (nominative plural)
праць (genitive plural)


порожнеча

Uk-порожнеча.ogg


праска

源自波蘭語 prasa，源自德語 Presse (“按壓”)。

práska (romanization)
пра́ски
пра́ски (nominative plural)
пра́сок (genitive plural)


програма

prohráma (romanization)
програ́ми
програ́ми (nominative plural)
програ́м (genitive plural)

Uk-програма.ogg


пролетаріат

Uk-пролетаріат.ogg

..суспільство все більше й більше розколюється на два великі ворожі табори, на два великі класи, які стоять один проти одного, — буржуазію і пролетаріат.
..suspilʹstvo vse bilʹše j bilʹše rozkoljujetʹsja na dva velyki voroži tabory, na dva velyki klasy, jaki stojatʹ odyn proty odnoho, — buržuaziju i proletariat.
..society is increasingly split into two great hostile camps, into two great classes facing each other — bourgeoisie and proletariat.

1963, Маніфест комуністичної партії（《共產黨宣言》）, 31:


pohár

借自匈牙利語 pohár，通過斯洛伐克語，源自晚期拉丁語 bicarium (“杯子”)，可能源自古希臘語 βῖκος (bîkos)。與德語 Becher同源。


пропозиція

propozýcija (romanization)
пропози́ції
пропози́ції (nominative plural)
пропози́цій (genitive plural)

Uk-пропозиція.ogg


поэзия

借自波蘭語 poezja (“詩歌”)。

То́чность — поэ́зия нау́ки.

精確性是科學的一大魅力。


публікація

publikácija (romanization)
публіка́ції
публіка́ції (nominative plural)
публіка́цій (genitive plural)

Uk-публікація.ogg


рівень

rívenʹ (romanization)
рі́вня
рі́вні (nominative plural)
рі́внів (genitive plural)


пустеля

pustélja (romanization)
пусте́лі
пусте́лі (nominative plural)
пусте́ль (genitive plural)

Uk-пустеля.ogg


рів

riv (romanization)
ро́ву
рови́ (nominative plural)
рові́в (genitive plural)


jezik

源自原始斯拉夫語 *(j)ęzykъ ← 原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。


пепел

源自原始斯拉夫語 *pepelъ。

pépel (romanization)
пе́пла
пе́плы (nominative plural)
пе́плов (genitive plural)
пе́пельный

（常:Template:不可數） 灰塵，塵土


koper

源自原始斯拉夫語 *koprъ。


koper

源自原始斯拉夫語 *koprъ。


čirok

借詞匈牙利語 cirok。


пшениця

源自原始斯拉夫語 *pьšenica。

pšenýcja (romanization)
пшени́ці
пшени́ці (nominative plural)
пшени́ць (genitive plural)
пшени́чний
пшени́чка (diminutive)
пшени́ченька (diminutive)

Uk-пшениця.ogg


гара

源自原始斯拉夫語 *gora ← 原始印歐語 *gwerH-。與烏克蘭語 гора (hora), 波蘭語 góra等同源。

hará (romanization)
гары́
го́ры (nominative plural)
гор (genitive plural)


ріпа

rípa (romanization)
рі́пи
рі́пи (nominative plural)
ріп (genitive plural)


річниця

ričnýcja (romanization)
річни́ці
річни́ці (nominative plural)
річни́ць (genitive plural)

Uk-річниця.ogg


річка

ríčka (romanization)
рі́чки
річки́ (nominative plural)
річо́к (genitive plural)


речення

réčennja (romanization)
ре́чення
ре́чення (nominative plural)
ре́чень (genitive plural)

Uk-речення.ogg


розуміння

Uk-розуміння.ogg


ринок

rýnok (romanization)
ри́нку
ри́нки (nominative plural)
ри́нків (genitive plural)
ри́нковий


франк

frank (romanization)
фра́нка
фра́нки (nominative plural)
фра́нков (genitive plural)


релігія

relíhija (romanization)
релі́гії
релі́гії (nominative plural)
релі́гій (genitive plural)

Uk-релігія.ogg


ріка

源自原始斯拉夫語 *rěka。

riká (romanization)
ріки́
рі́ки (nominative plural)
рік (genitive plural)
річни́й
рі́чка (diminutive)


рід

源自原始斯拉夫語 *rodъ。

rid (romanization)
ро́ду
роди́ (nominative plural)
роді́в (genitive plural)


розділ

rózdil (romanization)
ро́зділу
ро́зділи (nominative plural)
ро́зділів (genitive plural)


республіка

respúblika (romanization)
респу́бліки
респу́бліки (nominative plural)
респу́блік (genitive plural)

Uk-республіка.ogg


прыказка

與烏克蘭語 при́казка (prýkazka), 俄語 при́сказка (prískazka)同源。

prýkazka (romanization)
пры́казкі
пры́казкі (nominative plural)
пры́казак (genitive plural)

Be-прыказка.ogg


рэспубліка

respúblika (romanization)
рэспу́блікі
рэспу́блікі (nominative plural)
рэспу́блік (genitive plural)


рослина

roslýna (romanization)
росли́ни
росли́ни (nominative plural)
росли́н (genitive plural)
росли́нний

Uk-рослина.ogg


свічка

svíčka (romanization)
сві́чки
свічки́ (nominative plural)
свічо́к (genitive plural)


світанок

svitánok (romanization)
світа́нку
світа́нки (nominative plural)
світа́нків (genitive plural)

Uk-світанок.ogg


семінар

seminár (romanization)
семіна́ру
семіна́ри (nominative plural)
семіна́рів (genitive plural)

Uk-семінар.ogg


сіль

silʹ (romanization)
со́лі
со́ли
со́лі (nominative plural)
соле́й (genitive plural)


середовище

seredóvyšče (romanization)
середо́вища
середо́вища (nominative plural)
середо́вищ (genitive plural)

Uk-середовище.ogg


ситуація

sytuácija (romanization)
ситуа́ції
ситуа́ції (nominative plural)
ситуа́цій (genitive plural)

Uk-ситуація.ogg


сіни

源自原始斯拉夫語 *sěnь。


скеля

skélja (romanization)
ске́лі
ске́лі (nominative plural)
скель (genitive plural)


сік

源自原始斯拉夫語 *sokъ。

sik (romanization)
со́ку
соки́ (nominative plural)
сокі́в (genitive plural)


прыслоўе

源自пры- (pry-) + сло́ва (slóva) + -е (-je)。對比波蘭語 przysłówek。

pryslóŭje (romanization)
прысло́ўя
прысло́ўі (nominative plural)
прысло́ўяў (genitive plural)
прысло́ўны

Be-прыслоўе.ogg


розмова

源自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，與白俄羅斯語 размова (razmóva), 俄語 размо́лвка (razmólvka)同源。等同於роз- (roz-) + мова (mova)。

rozmóva (romanization)
розмо́ви
розмо́ви (nominative plural)
розмо́в (genitive plural)

Uk-розмова.ogg