рій

源自原始斯拉夫語 *rojь。

rij (romanization)
ро́ю
роя́
рої́ (nominative plural)
рої́в (genitive plural)


рій

源自原始斯拉夫語 *rojь。

rij (romanization)
ро́ю
рої́ (nominative plural)
рої́в (genitive plural)


owoc

繼承自原始斯拉夫語 *ovoťe。


революція

revoljúcija (romanization)
револю́ції
револю́ції (nominative plural)
револю́цій (genitive plural)
революці́йний

Uk-революція.ogg

Лютнева революція означала крутий перелом в історії нашої країни.. Вона була першою переможною народною революцією епохи імперіалізму.
Ljutneva revoljucija označala krutyj perelom v istoriji našoji krajiny.. Vona bula peršoju peremožnoju narodnoju revoljucijeju epoxy imperializmu.
二月革命是我國歷史上的一個重要轉折點。它是帝國主義時期第一個勝利的人民革命。

1967, Комуніст України, 2,34:


рік

源自古東斯拉夫語 рокъ (rokŭ) ← 原始斯拉夫語 *rokъ ←
對比拉丁語 fātum (“命運”) < fāri (“我說”)

rik (romanization)
ро́ку
ро́ки (nominative plural)
роки́ (nominative plural)
ро́ків (genitive plural)
рокі́в (genitive plural)
річни́й
рокови́й


ріг

源自原始斯拉夫語 *rogъ。

rih (romanization)
ро́га
ро́ги (nominative plural)
ро́гів (genitive plural)
рогови́й
ріжо́к (diminutive)


ріг

源自原始斯拉夫語 *rogъ。

rih (romanization)
ро́гу
ро́ги (nominative plural)
ро́гів (genitive plural)
рогови́й


сироватка

源自原始斯拉夫語 *syrovatъka。

syróvatka (romanization)
сиро́ватки
сиро́ватки (nominative plural)
сиро́ваток (genitive plural)

Uk-сироватка.ogg


ципао

借自官話 旗袍 (qípáo)。


природа

繼承自原始斯拉夫語 *priroda。

priróda (romanization)
приро́ды
приро́ды (nominative plural)
приро́д (genitive plural)
приро́дный

Ru-природа.ogg


природа

繼承自原始斯拉夫語 *priroda。

pryróda (romanization)
приро́ди
приро́дний (uncountable)

Uk-природа.ogg


серце

源自古東斯拉夫語 сьрдьце (sĭrdĭce) ← 原始斯拉夫語 *sьrdьce ← 原始波羅的-斯拉夫語 [具體何詞?] ← 原始印歐語 *ḱḗr。

sérce (romanization)
се́рця
серця́ (nominative plural)
серде́ць (genitive plural)
серць (genitive plural)


регіон

rehión (romanization)
регіо́ну
регіо́ни (nominative plural)
регіо́нів (genitive plural)


Norvegia

借自法語 Norvège。

挪威（國家名，位於北歐）


праца

借自波蘭語 praca。

práca (romanization)
пра́цы
пра́цы (nominative plural)
прац (genitive plural)
пра́цаў (genitive plural)


праца

源自古東斯拉夫語 праца (praca, “勞動，工作”)，源自捷克語 práce（通過波蘭語 praca），源自原始斯拉夫語 *porťa (“工作；行動”)，源自*portiti (“送”) + *-ja。
對比烏克蘭語 пра́ця (prácja), 白俄羅斯語 пра́ца (práca), 斯洛伐克語 práca, 古波蘭語 proca, 上索布語 próca, 下索布語 proca。

práca (romanization)
пра́цы
пра́цы (nominative plural)
прац (genitive plural)


світ

源自古東斯拉夫語 свѣтъ (světŭ) ← 原始斯拉夫語 *světъ (“光；世界”)。

svit (romanization)
сві́ту
світи́ (nominative plural)
світі́в (genitive plural)


сім'я

源自原始斯拉夫語 *sěmę ← 原始印歐語 *séh₁mn̥。


сім'я

源自古東斯拉夫語 сѣмиꙗ (sěmija)。與俄語 семья́ (semʹjá)同源。

simʺjá (romanization)
сім'ї́
сі́м'ї (nominative plural)
сіме́й (genitive plural)
сіме́йний


лженаука

lženaúka (romanization)
лженау́ки
лженау́ки (nominative plural)
лженау́к (genitive plural)


псевдонаука

psevdonaúka (romanization)
псевдонау́ки
псевдонау́ки (nominative plural)
псевдонау́к (genitive plural)
псевдонау́чный


Росія

Rosíja (romanization)
Росі́ї
росі́йський (uncountable)

俄羅斯（國名，位於東歐與亞洲）


свято

svjáto (romanization)
свя́та
свя́та (nominative plural)
свята́ (nominative plural)
свят (genitive plural)


протест

protést (romanization)
проте́ста
проте́сты (nominative plural)
проте́стов (genitive plural)
проте́стный

Ru-протест.ogg


протест

protést (romanization)
проте́сту
проте́сти (nominative plural)
проте́стів (genitive plural)

Uk-протест.ogg


Сибирь

派生自西伯利亞韃靼人部落名稱себер, сыбыр，意為「當地人」 (ыр = 人；國家; сибэ = 沖刷，衝積; 字面意思為"四散居住於此地的人")。

Sibírʹ (romanization)
Сиби́ри
Сиби́ри (nominative plural)
Сиби́рей (genitive plural)
сиби́рский


робота

源自古東斯拉夫語 робота (robota, “勞動，工作”)，亦源自原始斯拉夫語 *orbota， *orbъ + *-ota。

robóta (romanization)
робо́ти
робо́ти (nominative plural)
робі́т (genitive plural)


пшеница

繼承自古東斯拉夫語 пьшеница (pĭšenica)，來自原始斯拉夫語 *pьšenica。

pšeníca (romanization)
пшени́цы
пшени́цы (nominative plural)
пшени́ц (genitive plural)
пшени́чный

Ru-пшеница.ogg


infarkt

借自德語 Infarkt ← 拉丁語 infarctus ← īnfarcīre (“堵塞”)。

Uzávěr menší cévy může vyvolat rozsáhlý infarkt.

血管的小小堵塞也可能發展成梗死。

Zemřel v šedesáti letech na infarkt.

他60歲時因心髒病發而去世了。


скроня

skrónja (romanization)
скро́ні
скро́ні (nominative plural)
скронь (genitive plural)


слідство

Uk-слідство.ogg

:Template:不可數（集合名詞） （警方） 調查員，偵查員

:Template:不可數 （警方） 調查，偵查


сміливість

smílyvistʹ (romanization)
smilývistʹ (romanization)
смі́ливості
смі́ливости
сміли́вості
сміли́вости

Uk-сміливість.ogg


сніг

源自原始斯拉夫語 *sněgъ, 原始印歐語 *snóygʷʰos。

snih (romanization)
сні́гу
сніги́ (nominative plural)
снігі́в (genitive plural)


скло

源自古東斯拉夫語 стькло (stĭklo)，繼承自原始斯拉夫語 *stьklo，源自哥特語 𐍃𐍄𐌹𐌺𐌻𐍃 (stikls)。шкло (šklo)（借自波蘭語）的雙詞。

sklo (romanization)
скла
сте́кла (nominative plural)
сте́кол (genitive plural)


сумління

借自波蘭語 sumienie ← 古波蘭語 sąmnienie，轉譯自拉丁語 cōnscientia。

Uk-сумління.ogg


шкло

借自波蘭語 szkło ← 原始斯拉夫語 *stьklo。代替繼承自古東斯拉夫語 стькло (stĭklo)。


metr

古希臘語 μέτρον (métron)


сумленне

Be-сумленне.ogg


сокира

源自原始斯拉夫語 *sekyra。

sokýra (romanization)
соки́ри
соки́ри (nominative plural)
соки́р (genitive plural)


совість

源自教會斯拉夫語 съвѣсть (sŭvěstĭ)。

sóvistʹ (romanization)
со́вісті
со́вісти

Uk-совість.ogg


сонечко

Uk-сонечко.ogg


реформа

refórma (romanization)
рефо́рмы
рефо́рмы (nominative plural)
рефо́рм (genitive plural)

Ru-реформа.ogg


реформа

refórma (romanization)
рефо́рми
рефо́рми (nominative plural)
рефо́рм (genitive plural)

Uk-реформа.ogg


сонце

源自古東斯拉夫語 сълньце (sŭlnĭce) ← 原始斯拉夫語 *sъlnьce ← 原始印歐語 *sóh₂wl̥。

sónce (romanization)
со́нця
со́нця (nominative plural)
сонць (genitive plural)


соняшник

源自сонячний (sonjačnyj, “太陽的”) + -ник (-nyk)。

sónjašnyk (romanization)
со́няшника
со́няшники (nominative plural)
со́няшників (genitive plural)
со́няшниковий

Uk-соняшник.ogg


соняшник

:Template:不可數 （集合）向日葵


daktyl

源自拉丁語 dactylus，源自古希臘語 δάκτυλος (dáktulos)。


kód

源自英語 code ← 法語 code (“規章”) ← 拉丁語 cōdex (“樹幹；書”)。


співпраця

Uk-співпраця.ogg


співробітництво

Uk-співробітництво.ogg


спідниця

spidnýcja (romanization)
спідни́ці
спідни́ці (nominative plural)
спідни́ць (genitive plural)

Uk-спідниця.ogg


сполучення

spolúčennja (romanization)
сполу́чення
сполу́чення (nominative plural)
сполу́чень (genitive plural)

Uk-сполучення.ogg


сполучник

spolúčnyk (romanization)
сполу́чника
сполу́чники (nominative plural)
сполу́чників (genitive plural)

Uk-сполучник.ogg


спосіб

spósib (romanization)
спо́собу
спо́соби (nominative plural)
спо́собів (genitive plural)


чучхе

借自朝鮮語 주체 (juche)。


bilet

Gdzie mogę kupić bilet?

Proszę skasować bilet.


feminizm

源自拉丁語 femina (“女人”)。


софтбол

softból (romanization)
софтбо́ла
софтбо́лы (nominative plural)
софтбо́лов (genitive plural)


железная дорога

želéznaja doróga (romanization)
желе́зной доро́ги
желе́зные доро́ги (nominative plural)
желе́зных доро́г (genitive plural)


срібло

源自原始斯拉夫語 *sьrebro。

sríblo (romanization)
срі́бла
срібла́ (nominative plural)
срі́бел (genitive plural)


słód

源自原始斯拉夫語 *soldъ。


микрофон

mikrofón (romanization)
микрофо́на
микрофо́ны (nominative plural)
микрофо́нов (genitive plural)

Ru-микрофон.ogg


бяроза

源自古東斯拉夫語 береза (bereza) ← 原始斯拉夫語 *berza ← 原始波羅的-斯拉夫語 *berźas, *berźā ← 原始印歐語 *bʰerHǵs, *bʰerHǵeh₂。與烏克蘭語 бере́за (beréza)等同源。

bjaróza (romanization)
бяро́зы
бяро́зы (nominative plural)
бяро́з (genitive plural)


яблуко

jábluko (romanization)
я́блука
я́блука (nominative plural)
я́блук (genitive plural)
я́блучний
я́блучко (diminutive)


gotyk

(藝術, 建築) 哥特式藝術


спроба

與俄語 про́ба (próba)同源。

spróba (romanization)
спро́бы
спро́бы (nominative plural)
спроб (genitive plural)


спроба

spróba (romanization)
спро́би
спро́би (nominative plural)
спроб (genitive plural)


boben

源自原始斯拉夫語 *bǫbьnъ。與上索布語 bubon, 下索布語 bubon, 波蘭語 bęben, 捷克語 buben, 塞爾維亞-克羅地亞語 bȗbanj同源。


борозна

源自原始斯拉夫語 *borzda。

borozná (romanization)
борозни́
бо́розни (nominative plural)
бо́розен (genitive plural)

Uk-борозна.ogg


яблык

源自原始斯拉夫語 *àblъko。與烏克蘭語 я́блуко (jábluko)等同源。

jáblyk (romanization)
я́блыка
я́блыкі (nominative plural)
я́блыкаў (genitive plural)


инуктитут

借自因紐特語 ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ (inoktitot, “像因紐特人一樣”)。

inuktitút (romanization)
инуктиту́та
инуктиту́ты (nominative plural)
инуктиту́тов (genitive plural)


jawor

源自原始斯拉夫語 *avorъ。


брыво

源自原始斯拉夫語 *bry。與俄語 бровь (brovʹ)同源。

bryvó (romanization)
брыва́
бро́вы (nominative plural)
бро́ваў (genitive plural)
брыво́ў (genitive plural)


buben

源自原始斯拉夫語 *bǫbьnъ。與上索布語 bubon, 下索布語 bubon, 波蘭語 bęben同源。


бародаўка

源自原始斯拉夫語 *bordavъka。與烏克蘭語 боро́давка (boródavka), 俄語 борода́вка (borodávka), 波蘭語 brodawka同源。

baródaŭka (romanization)
баро́даўкі
баро́даўкі (nominative plural)
баро́давак (genitive plural)
баро́давачны
баро́давачка (diminutive)

Be-бародаўка.ogg


božur

源自原始斯拉夫語 *božurъ。


bič

源自原始斯拉夫語 *bičь。類似於bít + -č。


bič

源自原始斯拉夫語 *bičь。


bicz

繼承自古波蘭語 bicz，來自原始斯拉夫語 *bičь ← *biti。字面分析等同於 bić + -cz。


бядро

源自原始斯拉夫語 *bedro。與俄語 бедро́ (bedró)，波蘭語 biodro等同源。

bjadró (romanization)
бядра́
бёдры (nominative plural)
бёдраў (genitive plural)
бёдзер (genitive plural)


břeh

源自原始斯拉夫語 *bergъ。


бераг

源自古東斯拉夫語 берегъ (beregŭ) ← 原始斯拉夫語 *bergъ。

bjérah (romanization)
бе́рага
берагі́ (nominative plural)
бераго́ў (genitive plural)


сцягно

源自原始斯拉夫語 *stegno。與俄語 стегно́ (stegnó)同源。

scjahnó (romanization)
сцягна́
сцёгны (nominative plural)
сцёгнаў (genitive plural)


Польша

繼承自中古俄語 Польша (Polʹša)（1560年代），可能經由古盧森尼亞語（參見烏克蘭語 По́льща (Pólʹšča) 和白俄羅斯語 По́льшча (Pólʹšča)；亦參見盧森尼亞語 По́льско (Pólʹsko)），來自中古波蘭語 w Polszcze (“在波蘭”)，來自Polska，來自古波蘭語 Polska，來自。

Pólʹša (romanization)
По́льши
по́льский

波蘭（國家名，位於中歐；首都： 華沙）

Респу́блика По́льша


boršč

源自俄語 борщ (boršč)。與bršť同源。


boršč

借自俄語 борщ (boršč)。

boršču (genitive singular)
boršče (nominative plural)
borščov (genitive plural)
stroj (declension pattern)


бітва

源自原始斯拉夫語 *bitva。

bítva (romanization)
бі́твы
бі́твы (nominative plural)
бі́тваў (genitive plural)


orgazm

源自古希臘語 οργασμος (orgasmos)。


javor

源自原始斯拉夫語 *avorъ。


javor

源自原始斯拉夫語 *avorъ。


чало

源自原始斯拉夫語 *čelo。與俄語 чело́ (čeló)同源。

čaló (romanization)
чала́
чо́лы (nominative plural)
чо́лаў (genitive plural)


щастя

源自古東斯拉夫語 съчастиѥ (sŭčastije) ← 原始斯拉夫語 *sъčęstьje。


Бангладеш

Ru-Бангладеш.ogg

音頻 ([bənɡɫɐˈdʲeʂ])

國家名，位於南亞。法定名稱： 孟加拉人民共和國。首都： 達卡


Бангладеш

Banhladéš (romanization)
бангладе́шський or бангладе́ський

國家名，位於南亞。法定名稱： 孟加拉人民共和國。首都： 達卡


цеста

源自原始斯拉夫語 *těsto。與俄語 те́сто (tésto)同源。


стегно

源自原始斯拉夫語 *stegno。與塞爾維亞-克羅地亞語 стегно/stegno，斯洛伐克語、捷克語stehno, 斯洛文尼亞語 stegno同源。Machek將其與梵語सक्थि (sakthi, “大腿，大腿骨”)對比。

stegnó (romanization)
стегна́
стёгна (nominative plural)
стёгон (genitive plural)


стегно

源自原始斯拉夫語 *stegno。

stehnó (romanization)
стегна́
сте́гна (nominative plural)
сте́ген (genitive plural)
сте́гон (genitive plural)


střep

源自原始斯拉夫語 *čerpъ。


wybuch

與捷克語/斯洛伐克語výbuch同源。


чэрап

源自古東斯拉夫語 черепъ (čerepŭ) ← 原始斯拉夫語 *čerpъ。與俄語 че́реп (čérep)同源。

čérap (romanization)
чэ́рапа
чэ́рапы (nominative plural)
чэ́рапаў (genitive plural)


яйце

源自原始斯拉夫語 *ajьce。

jajcé (romanization)
яйця́
я́йця (nominative plural)
яє́ць (genitive plural)
яйце́вий
яє́чний


czerep

源自東斯拉夫語支語言，可能是烏克蘭語 череп (čerep)，源自原始斯拉夫語 *čerpъ。


důkaz

důkaz Pythagorovy věty

listinné důkazy

věcné důkazy


cykl

源自古希臘語 κύκλος (kýklos)。


доказ

dókaz (romanization)
до́казу
до́казы (nominative plural)
до́казаў (genitive plural)


попел

源自原始斯拉夫語 *pepelъ。與俄語 пе́пел (pépel)同源。

pópjel (romanization)
по́пелу
по́пельны (uncountable)


džber

源自原始斯拉夫語 *čьbьrъ。


pepel

與俄語 пепел (pepel)同源。


клічнік

源自клі́каць (klíkacʹ) + -нік (-nik)。

klíčnik (romanization)
клі́чніка
клі́чнікі (nominative plural)
клі́чнікаў (genitive plural)

Be-клічнік.ogg


przedmiot

源自przed (“在……的前面”) + miotać (“拋，扔”)，仿譯自拉丁語 obiectum。


ceber

源自古波蘭語 dżber, czeber ← 原始斯拉夫語 *čьbьrъ。與立陶宛語 kibìras同源。

kubeł


popel

源自原始斯拉夫語 *pepelъ。


філасофія

filasófija (romanization)
філасо́фіі
філасо́фіі (nominative plural)
філасо́фій (genitive plural)


НЛО

неопо́знанный лета́ющий объе́кт (neopóznannyj letájuščij obʺjékt)之首字母縮略詞。


НЛО

нерозпі́знаний літа́ючий об'є́кт (nerozpíznanyj litájučyj obʺjékt)之首字母縮略詞。


předmět

podmět


fosfor

源自古希臘語 φωσφόρος (phōsphóros, “發光的東西”)。


popiół

源自原始斯拉夫語 *popelъ。

Rozrzucił popioły swojej żony nad fale.

他將妻子的骨灰撒入浪花中。


květináč

源自květina (“花；植物”) + -áč。


трохвугольнік

源自тры (try) + ву́гал (vúhal) + -нік (-nik)。對比俄語 треуго́льник (treugólʹnik)。

troxvuhólʹnik (romanization)
трохвуго́льніка
трохвуго́льнікі (nominative plural)
трохвуго́льнікаў (genitive plural)
трохвуго́льны

Be-трохвугольнік.ogg


květ

源自原始斯拉夫語 *květъ。


trojúhelník

Trojúhelník má tři vrcholy a tři strany.

三角形有三個內角、三條邊。

rovnoramenný trojúhelník

rovnostranný trojúhelník

pravoúhlý trojúhelník

tupoúhlý trojúhelník


uhel

源自原始斯拉夫語 *ǫglь。


фільм

filʹm (romanization)
фі́льма
фі́льмы (nominative plural)
фі́льмаў (genitive plural)


фільм

filʹm (romanization)
фі́льму
фі́льми (nominative plural)
фі́льмів (genitive plural)


вугал

源自原始斯拉夫語 *ǫgъlъ。與俄語 у́гол (úgol)同源。

vúhal (romanization)
вугла́
вуглы́ (nominative plural)
вугло́ў (genitive plural)


автошкола

avtoškóla (romanization)
автошко́лы
автошко́лы (nominative plural)
автошко́л (genitive plural)

Ru-автошкола.ogg


tlak

源自原始斯拉夫語 *tolkъ。


tlak

zračni tlak


кут

源自原始斯拉夫語 *kǫtъ。與波蘭語 kąt同源。

kut (romanization)
кута́
куты́ (nominative plural)
куто́ў (genitive plural)


čas

源自原始斯拉夫語 *časъ。

Je čas spát.


čas

源自原始斯拉夫語 *časъ。


Хорватія

Xorvátija (romanization)
Хорва́тіи
хорва́тскій

Хорва́тия (Xorvátija)在1918年正寫法改革以前的寫法；克羅埃西亞，克羅地亞（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


Хорватія

Xorvátija (romanization)
Хорва́тії
хорва́тський (uncountable)

克羅埃西亞，克羅地亞（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


nogomet

源自塞爾維亞-克羅地亞語 nȍgomēt。


горад

源自原始斯拉夫語 *gordъ。

hórad (romanization)
го́рада
гарады́ (nominative plural)
гарадо́ў (genitive plural)
гарадскі́
гарадо́к (diminutive)

Адным з прывабных прынцыпаў магдэбургскага самакіравання ў ВКЛ было тое, што ўлада ў горадзе належала самім мяшчанам, якія былі па сваіх правах роўнымі сярод роўных: яны на агульных сходах вырашалі найбольш важныя пытанні жыцця горада, выбіралі і кантралявалі органы гарадскога кіравання і суда (пры гэтым трэба ўлічваць, што вярхоўная ўлада над горадам заўсёды заставалася ў яго ўласніка і яго прадстаўнікоў).
Adnym z pryvabnyx pryncypaŭ mahdeburhskaha samakiravannja ŭ VKL byló tóje, što ŭlada ŭ hóradzje nalježala samim mjaščanam, jakija byli pa svaix pravax róŭnymi sjaród róŭnyx: jany na ahulʹnyx sxódax vyrašali najbólʹš važnyja pytanni žyccja hórada, vybirali i kantraljavali órhany haradskóha kiravannja i suda (pry hetym treba ŭličvacʹ, što vjarxóŭnaja ŭlada nad hóradam zaŭsjódy zastavalasja ŭ jahó ŭlasnika i jahó pradstaŭnikóŭ).
（請為本引文添加中文翻譯）

2017, А. Б. Доўнар, “СТАТУТЫ ВКЛ, МАГДЭБУРГСКАЕ ПРАВА Ў БЕЛАРУСІ – ГОДНАСЦЬ І ПРАВЫ АСОБЫ”, 出自 Логика достоинство и свободи личности, →ISBN，頁號 198:


паўвостраў

源自паў- (paŭ-, “半”) + во́страў (vóstraŭ, “半島”)。與俄語 полуо́стров (poluóstrov)同源。

paŭvóstraŭ (romanization)
паўво́страва
паўастравы́ (nominative plural)
паўастраво́ў (genitive plural)
паўастраўны́


półwysep

源自 pół- (“半”) + 古波蘭語 wysep (“島”)。


востраў

源自原始斯拉夫語 *ostrovъ。與俄語 о́стров (óstrov)同源。

vóstraŭ (romanization)
во́страва
астравы́ (nominative plural)
астраво́ў (genitive plural)
астраўны́
астраво́к (diminutive)


národ

源自原始斯拉夫語 *narodъ。


Хорватия

Xorvátija (romanization)
Хорва́тии
хорва́тский

Ru-Хорватия.ogg

克羅埃西亞，克羅地亞（國家名，位於東南歐的巴爾幹半島）


автобіографія

avtobiohráfija (romanization)
автобіогра́фії
автобіогра́фії (nominative plural)
автобіогра́фій (genitive plural)


аеродром

aerodróm (romanization)
аеродро́му
аеродро́ми (nominative plural)
аеродро́мів (genitive plural)


падпаха

padpáxa (romanization)
падпа́хі
падпа́хі (nominative plural)
падпа́х (genitive plural)

Be-падпаха.ogg


džez

džezu (genitive singular)
dub (declension pattern)


úhel

源自原始斯拉夫語 *ǫgъlъ ← 原始印歐語 *h₂engulos (“接頭”) ← *h₂eng- (“角落”)。對比塞爾維亞-克羅地亞語 ugao。


pupek

源自原始斯拉夫語 *pǫpъ。


pępek

源自原始斯拉夫語 *pǫpъ。


рэч

源自原始斯拉夫語 *rěčь (“講話”)。與俄語 речь (rečʹ)同源。

reč (romanization)
рэ́чы
рэ́чы (nominative plural)
рэ́чаў (genitive plural)


kloub

繼承自古捷克語 klúb，繼承自原始斯拉夫語 *klǫbъ。


ostrov

源自古捷克語 ostrov ← 原始斯拉夫語 *ostrovъ ← 原始印歐語 *strow-。


спинной мозг

spinnój mozg (romanization)
спинно́го мо́зга
спинны́е мозги́ (nominative plural)
спинны́х мозго́в (genitive plural)

Ru-спинной мозг.ogg


brloh

源自原始斯拉夫語 *bьrlogъ。

csmedvědí brloh


úl

繼承自古捷克語 úlí/úlé，繼承自原始斯拉夫語 *ulьjь。


prach

源自原始斯拉夫語 *porxъ ← 原始印歐語 *pers-。


róg

源自原始斯拉夫語 *rogъ。


česen

源自原始斯拉夫語 *česnъ (“大蒜”)。


inzulin

inzulín的另一種拼寫法


чарэшня

源自原始斯拉夫語 *čeršьňa。

čaréšnja (romanization)
чарэ́шні
чарэ́шні (nominative plural)
чарэ́шань (genitive plural)


zvuk

源自原始斯拉夫語 *zvǫkъ。


banán

借自法語 banane，源自西班牙語或葡萄牙語 banana，源自沃洛夫語 banaana。


psinec

Kradl ze zásady jen čistokrevné psy a mohl být soudním znalcem. Dodával do všech psinců i soukromým osobám, jak se to dalo, a šel-li po ulici, tu na něho vrčeli psi, které kdysi ukradl, a když stál někde u výkladní skříně, často nějaký mstivý pes vyzdvihl u něho za zády nožičku a pokropil mu kalhoty.

1921, Jaroslav Hašek, “Švejk vojenským sluhou u nadporučíka Lukáše”, 出自 Osudy dobrého vojáka Švejka za světové války:


jazyk

源自原始斯拉夫語 *ęzykъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *inźūˀ ← 原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。對比波蘭語 język, 斯洛伐克語 jazyk。


měsíc

源自原始斯拉夫語 *měsęcь ← 原始印歐語 *mḗh₁n̥s。


вечар

源自原始斯拉夫語 *večerъ ← 原始印歐語 *wekʷsperos。

vjéčar (romanization)
ве́чара
вечары́ (nominative plural)
вечаро́ў (genitive plural)


vzhod

繼承自原始斯拉夫語 *vъzxodъ。對照波蘭語 wschód (“升起；東方”)。


krompir

源自方言德語 Grundbirne, Gruntbir (“地梨”) ← Grund (“地”) + Birne (“梨”)。


сонца

源自古東斯拉夫語 сълньце (sŭlnĭce) ← 原始斯拉夫語 *sъlnьce。

sónca (romanization)
со́нца
со́нечны (uncountable)
со́нейка (diminutive)


život

源自原始斯拉夫語 *životъ (對比教會斯拉夫語 животъ (životŭ), 俄語 живот (život), 塞爾維亞-克羅地亞語 život),，可能源自原始印歐語 *gʷih₃wo-teh₂的派生詞 (對比立陶宛語 gyvatà (“生命”), 梵語 जीवित (jīvita), 阿維斯陀語 𐬔𐬀𐬌𐬌𐬊 (gaiio, “生命”) (賓格𐬘𐬌𐬌𐬁𐬙𐬎𐬨 (jiiātum))), 古希臘語 βῐ́οτος (bíotos), 拉丁語 vīta, 古愛爾蘭語 bethu, bethad, 威爾士語 bywyd)，源自*gʷeyh₃- (“活”)，對比*gʷih₃wós (“活著的”)。與žít (“生活”)有關。


африкаанс

阿非利堪斯語/南非荷蘭語/南非語


večer

繼承自古捷克語 večer，繼承自原始斯拉夫語 *večerъ，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *wékeras，繼承自原始印歐語 *wekʷsperos。


večer

繼承自原始斯拉夫語 *večerъ。

dobrý večer ― good evening

Ščedrý/Svatý večer ― Christmas Eve


večer

繼承自原始斯拉夫語 *vȅčerъ。

večera (genitive singular)
večery (nominative plural)
večerov (genitive plural)
dub (declension pattern)


večer

繼承自原始斯拉夫語 *večerъ，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *wékeras，繼承自原始印歐語 *wekʷsperos。


васаби

借自日語 山葵 (わさび, wasabi)。


průmysl

【商业】:Template:經 工業，產業


druk

Te książki właśnie wyszły z druku.

印刷字體 （the letters forming the text of a document）

Ten tekst napisany jest zbyt małym drukiem.


łokieć

源自原始斯拉夫語 *olkъtь ← 原始印歐語 *Heh₃l-。


локаць

源自原始斯拉夫語 *olkъtь。與俄語 ло́коть (lókotʹ)同源。

lókacʹ (romanization)
ло́кця
ло́кці (nominative plural)
ло́кцяў (genitive plural)


keř

源自原始斯拉夫語 *kъrь (“灌木”)。對比波蘭語 kierz, 下索布語 keŕ。


úspěch

與塞爾維亞-克羅地亞語 uspeh等同源。


oxid

:Template:分類


хімія

xímija (romanization)
хі́міі
хімі́чны (uncountable)


хімія

xímija (romanization)
хі́мії
хімі́чний (uncountable)


Turkia

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）


księżyc

源自原始斯拉夫語 *kъnęžiťь。


wzrok

源自w- + 原始斯拉夫語 *zorkъ。與塞爾維亞-克羅地亞語 zrak、捷克語 zrak等同源。


шоўк

與俄語 шёлк (šolk), 烏克蘭語 шовк (šovk)同源。

šoŭk (romanization)
шо́ўку
шаўкі́ (nominative plural)
шаўко́ў (genitive plural)


byt

繼承自古波蘭語 byt。


byt

bytu (genitive singular)
byty (nominative plural)
bytov (genitive plural)
dub (declension pattern)


bihotz

來自原始巴斯克語 *bihoź，與阿基坦語 *bihox同源。


dež

源自原始斯拉夫語 *dъždžь ← 原始印歐語 *dus-dyu- (“壞天”)。

Še zmeraj pada dež.


люстэрка

ljustérka (romanization)
люстэ́рка
люстэ́ркі (nominative plural)
люстэ́ркаў (genitive plural)

Be-люстэрка.ogg


плаціна

與俄語 плоти́на (plotína)同源。

placína (romanization)
плаці́ны
плаці́ны (nominative plural)
плаці́н (genitive plural)


сінонім

sinónim (romanization)
сіно́німа
сіно́німы (nominative plural)
сіно́німаў (genitive plural)


тыдзень

源自原始斯拉夫語 *tъdьnь。

týdzjenʹ (romanization)
ты́дня
ты́дні (nominative plural)
ты́дняў (genitive plural)

Be-тыдзень.ogg


лыжка

源自原始斯拉夫語 *lyžьka。

lýžka (romanization)
лы́жкі
лы́жкі (nominative plural)
лы́жак (genitive plural)


пясок

源自原始斯拉夫語 *pěsъkъ。與俄語 песо́к (pesók)同源。

pjasók (romanization)
пяску́
пяскі́ (nominative plural)
пяско́ў (genitive plural)
пясо́чны
пескавы́
пяо́чак (diminutive)


забойства

zabójstva (romanization)
забо́йства
забо́йствы (nominative plural)
забо́йстваў (genitive plural)

Be-забойства.ogg


кніга

源自原始斯拉夫語 *kъňiga。

kníha (romanization)
кні́гі
кні́гі (nominative plural)
кніг (genitive plural)


pesek

源自原始斯拉夫語 *pěsъkъ。


рыдлёўка

rydljóŭka (romanization)
рыдлёўкі
рыдлёўкі (nominative plural)
рыдлёвак (genitive plural)

Be-рыдлёўка.ogg


Вялікдзень

源自вялі́кі (vjalíki) + дзень (dzjenʹ)。與烏克蘭語 Вели́кдень (Velýkdenʹ)同源。

Vjalíkdzjenʹ (romanization)
Вялі́кадня
Вялі́кадні (nominative plural)
Вялі́кадняў (genitive plural)

Be-вялікдзень.ogg


подія

podíja (romanization)
поді́ї
поді́ї (nominative plural)
поді́й (genitive plural)


агурок

對比烏克蘭語 огіро́к (ohirók), 俄語 огуре́ц (oguréc), 方言огуро́к (ogurók), 波蘭語 ogórek。借自中古希臘語 ἄγουρος (ágouros)。

ahurók (romanization)
агурка́
агуркі́ (nominative plural)
агурко́ў (genitive plural)


серабро

源自原始斯拉夫語 *sьrebro。對比借自波蘭語的срэ́бра (srébra)。

Be-серабро.ogg


дрэва

借自教會斯拉夫語 дрѣво (drěvo)，源自原始斯拉夫語 *dervo ← 原始印歐語 *dóru。參見繼承詞дзе́рава (dzjérava)。

dréva (romanization)
дрэ́ва
дрэ́вы (nominative plural)
дрэў (genitive plural)
дрэ́ваў (genitive plural)
дрэ́ўны
драўня́ны
драўля́ны
дрэ́ўца (diminutive)


голад

源自原始斯拉夫語 *goldъ。與俄語 го́лод (gólod)同源。


písek

繼承自古捷克語 piesek，繼承自原始斯拉夫語 *pěsъkъ。


дзень

源自古東斯拉夫語 дьнь (dĭnĭ) ← 原始斯拉夫語 *dьnь (“日子，天”)。

dzjenʹ (romanization)
дня
дні (nominative plural)
дзён (genitive plural)


падзея

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與烏克蘭語 поді́я (podíja)同源。

padzjéja (romanization)
падзе́і
падзе́і (nominative plural)
падзе́й (genitive plural)


абавязак

與烏克蘭語 обо́в'язок (obóvʺjazok)、波蘭語 obowiązek等同源。

abavjázak (romanization)
абавя́зку
абавя́зкі (nominative plural)
абавя́зкаў (genitive plural)

Be-абавязак.ogg


аўтобус

可能借自波蘭語 autobus，后者源自法語 autobus。

aŭtóbus (romanization)
аўто́буса
аўто́бусы (nominative plural)
аўто́бусаў (genitive plural)


абавязацельства

派生自вяза́ць (vjazácʹ, “繫”)。與借自古教會斯拉夫語的俄語 обяза́тельство (objazátelʹstvo)同源。

abavjazácjelʹstva (romanization)
абавяза́цельства
абавяза́цельствы (nominative plural)
абавяза́цельстваў (genitive plural)

Be-абавязацельства.ogg


схід

意思受波蘭語 wschód影響。

sxid (romanization)
схо́ду
схі́дний (uncountable)


zrak

源自原始斯拉夫語 *zorkъ。與波蘭語 wzrok等同源。


zrak

源自原始斯拉夫語 *zorkъ。


дождж

源自原始斯拉夫語 *dъždžь。

doždž (romanization)
дажджу́
дажджы́ (nominative plural)
дажджо́ў (genitive plural)
дажджы́сты
дажджлі́вы
до́жджык (diminutive)


сэрца

借自波蘭語 serce，源自原始斯拉夫語 *sьrdьce ← 原始印歐語 *ḱḗr。

sérca (romanization)
сэ́рца
сэ́рцы (nominative plural)
сэ́рцаў (genitive plural)

Сэ́рца — фібро́зна-му́скульны о́рган крывяно́снай сістэ́мы, які́ кача́е кроў у артэрыя́льную сістэ́му і забяспе́чвае яе́ зваро́т па ве́нах.

心臟是循環系統一纖維肌性器官，將血液泵入動脈系統，並保證其在靜脈中的流動。（《Сэрца》，白俄羅斯語維基百科）

Sérca — fibrózna-múskulʹny órhan kryvjanósnaj sistémy, jakí kačáje kroŭ u arteryjálʹnuju sistému i zabjaspjéčvaje jajé zvarót pa vjénax.


частка

源自часць (čascʹ) + -ка (-ka)。

částka (romanization)
ча́сткі
ча́сткі (nominative plural)
ча́стак (genitive plural)


частка

částka (romanization)
ча́стки
частки́ (nominative plural)
часто́к (genitive plural)


недахоп

njedaxóp (romanization)
недахо́пу
недахо́пы (nominative plural)
недахо́паў (genitive plural)

Be-недахоп.ogg

перава́га (pjeraváha)


якасць

源自які́ (jakí) + -асць (-ascʹ)。與烏克蘭語 я́кість (jákistʹ)、波蘭語 jakość同源。

ко́лькасць (kólʹkascʹ)


гісторыя

históryja (romanization)
гісто́рыі
гісто́рыі (nominative plural)
гісто́рый (genitive plural)

Be-гісторыя.ogg


радзіма

源自 радзі́цца (radzícca)，源自原始斯拉夫語 *roditi。

Be-радзіма.ogg

любо́ў да радзі́мы


únor

可能與 nořit se (“沉沒，沒入”) 有關。


навука

與俄語 нау́ка (naúka), 烏克蘭語 нау́ка (naúka), 波蘭語 nauka等同源。

navúka (romanization)
наву́кі
наву́кі (nominative plural)
наву́к (genitive plural)


назоўнік

源自назо́ў (nazóŭ) + -нік (-nik)。

nazóŭnik (romanization)
назо́ўніка
назо́ўнікі (nominative plural)
назо́ўнікаў (genitive plural)

Be-назоўнік.ogg

(語法, 詞彙學) 名詞


усход

與烏克蘭語 схід (sxid)、波蘭語 wschód等同源。

usxód (romanization)
усхо́ду
усхо́дні (uncountable)


déšť

泛斯拉夫語族詞彙，源自原始斯拉夫語 *dъždžь，再之前來源不明，可能源自原始印歐語 *dus-diu- (“壞天”) ← *dus + *dyew-。


колькасць

源自 ко́лькі (kólʹki) + -асць (-ascʹ)。

kólʹkascʹ (romanization)
ко́лькасці
ко́лькасці (nominative plural)
ко́лькасцей (genitive plural)

Be-колькасць.ogg

同類詞： (質量) я́касць (jákascʹ)


прыназоўнік

源自пры (pry) + назо́ўнік (nazóŭnik)。

prynazóŭnik (romanization)
прыназо́ўніка
прыназо́ўнікі (nominative plural)
прыназо́ўнікаў (genitive plural)

Be-прыназоўнік.ogg


Казахстан

哈薩克斯坦（國家名，位於中亞）


Казахстан

來自早期Казакста́н (Kazakstán)，或來自哈薩克語 Қазақстан (Qazaqstan)。

Kazaxstán (romanization)
Казахста́на
казахста́нский
каза́хский

Ru-Казахстан.ogg

哈薩克斯坦（國家名，位於中亞）


Казахстан

哈薩克斯坦（國家名，位於中亞）


кроў

源自原始斯拉夫語 *kry ← 原始印歐語 *krewh₂- (“傷口流出的血液”)。與烏克蘭語 кров (krov)等同源。


сям'я

繼承自古東斯拉夫語 сѣмиꙗ (sěmija)，繼承自原始斯拉夫語 *sěmьja。與俄語 семья́ (semʹjá) 同源。

sjamʺjá (romanization)
сям'і́
се́м'і (nominative plural)
сяме́й (genitive plural)
се́м'яў (genitive plural)
сяме́йны
сяме́йка (diminutive)


вуха

源自原始斯拉夫語 *uxo ← 原始波羅的-斯拉夫語 *auš- ← 原始印歐語 *h₂ows-。對比俄語 у́хо (úxo)、烏克蘭語 ву́хо (vúxo)。與古典亞美尼亞語 ունկն (unkn), 哥特語 𐌰𐌿𐍃𐍉 (ausō), 古希臘語 οὖς (oûs), 拉丁語 auris, 伊朗波斯語 گوش (guš)同源。

vúxa (romanization)
ву́ха
ву́шы (nominative plural)
вушэ́й (genitive plural)


jidysz

源自意第緒語 ייִדיש (yidish)。

The Yiddish language arose amongst Ashkenazi Jews who were living amongst German peoples.

Język jidysz powstał wśród Żydów aszkenazyjskich, którzy żyli wśród narodów niemieckich.


радзіна

繼承自原始斯拉夫語 *rodina。與俄語 ро́дина (ródina) 同源。

radzína (romanization)
радзі́ны
радзі́ны (nominative plural)
радзі́н (genitive plural)
радзі́наў (genitive plural)
радзі́нны

Be-радзіна.ogg


głód

繼承自原始斯拉夫語 *gȏldъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galdás，來自原始印歐語 *g⁽ʷ⁾oldʰ-ó-s，來自*g⁽ʷ⁾eldʰ-。


сребро

源自教會斯拉夫語 сьрєбро (sĭrebro)。серебро́ (serebró)的雙詞。


вклад

vklad (romanization)
вкла́да
вкла́ды (nominative plural)
вкла́дов (genitive plural)

бессро́чный вклад

вноси́ть большо́й вклад в нау́ку


задорновщина

Задо́рнов (Zadórnov) + -щина (-ščina)，得名自諷刺作家米哈伊爾·扎多爾諾夫，他在電視節目中提出一系列帶有大俄羅斯主義與泛斯拉夫主義色彩的語言學偽科學觀點，如稱俄語源於阿卡德語等。

zadórnovščina (romanization)
задо́рновщины
задо́рновщины (nominative plural)
задо́рновщин (genitive plural)

Ru-задорновщина.ogg

關於歷史和語言學的偽科學觀點


wilk

源自原始斯拉夫語 *vьlkъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *wilkás ← 原始印歐語 *wĺ̥kʷos。


месца

源自古東斯拉夫語 мѣстьце (městĭce), мѣстце (městce) ← 原始斯拉夫語 *městьce ← *město (“地方，城鎮”) + *-ьce。等同於ме́ста (mjésta) + -ца (-ca)。
與烏克蘭語 мі́сце (mísce), 波蘭語 miejsce同源。

mjésca (romanization)
ме́сца
ме́сцы (nominative plural)
ме́сцаў (genitive plural)


týden

源自原始斯拉夫語 *tъdьnь。


sníh

繼承自古捷克語 snieh，繼承自原始斯拉夫語 *sněgъ、原始印歐語 *snóygʷʰos。


hlad

源自原始斯拉夫語 *goldъ。與波蘭語 głód, 塞爾維亞-克羅地亞語 glad, 俄語 голод (golod)等同源。


teden

源自原始斯拉夫語 *tъdьnь。


Afghánistán

阿富汗（國家名，位於中亞；首都： 喀布爾）


sneg

源自原始斯拉夫語 *sněgъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *snáigas ← 原始印歐語 *snóygʷʰos。


джерело

源自原始斯拉夫語 *žerdlo。

džereló (romanization)
джерела́
джере́ла (nominative plural)
джере́л (genitive plural)

Uk-джерело.ogg


каханне

源自каха́ць (kaxácʹ) + -а́нне (-ánnje)。與烏克蘭語 коха́ння (koxánnja), 波蘭語 kochanie同源。

Be-каханне.ogg


здольнасць

與波蘭語 zdolność等同源。

zdólʹnascʹ (romanization)
здо́льнасці
здо́льнасці (nominative plural)
здо́льнасцей (genitive plural)

Be-здольнасць.ogg


верталёт

借自俄語 вертолёт (vertoljót)。字面分析等同於 вярце́ць (vjarcjécʹ, “轉動”) + ляце́ць (ljacjécʹ, “飛”)。

vjertaljót (romanization)
верталёта
верталёты (nominative plural)
верталётаў (genitive plural)

Be-верталёт.ogg


выклічнік

vyklíčnik (romanization)
выклі́чніка
выклі́чнікі (nominative plural)
выклі́чнікаў (genitive plural)

Be-выклічнік.ogg


любоў

源自原始斯拉夫語 *ľuby。


медзь

源自原始斯拉夫語 *mědь。


пачуццё

源自пачу́ць (pačúcʹ, “感覺”)。

pačuccjó (romanization)
пачуцця́
пачу́цці (nominative plural)
пачу́ццяў (genitive plural)

Be-пачуццё.ogg


трикутник

trykútnyk (romanization)
трику́тника
трику́тники (nominative plural)
трику́тників (genitive plural)


радасць

源自рад (rad) + -асць (-ascʹ)。與俄語 ра́дость (rádostʹ)同源。

rádascʹ (romanization)
ра́дасці
ра́дасці (nominative plural)
ра́дасцей (genitive plural)

Be-радасць.ogg


дах

源自德語 Dach。對比波蘭語 dach (“屋頂”)。

dax (romanization)
да́ху
да́хі (nominative plural)
да́хаў (genitive plural)
да́шак (diminutive)


дах

源自德語 Dach。對比波蘭語 dach (“屋頂”)。

dax (romanization)
да́ху
дахи́ (nominative plural)
дахі́в (genitive plural)
дашо́к (diminutive)


прырода

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與烏克蘭語 приро́да (pryróda)等同源。

Be-прырода.ogg


седмица

對比保加利亞語 се́дмица (sédmica)。

sedmíca (romanization)
седми́цы
седми́цы (nominative plural)
седми́ц (genitive plural)


ладдзя

源自原始斯拉夫語 *oldi。與俄語 ладья́ (ladʹjá)同源。

laddzjá (romanization)
ладдзі́
ладдзі́ (nominative plural)
ладзе́й (genitive plural)


ґудзик

源自波蘭語 guzik。

gúdzyk (romanization)
ґу́дзика
ґу́дзики (nominative plural)
ґу́дзиків (genitive plural)
ґу́дзичок (diminutive)


гидросамолёт

gidrosamoljót (romanization)
гидросамолёта
гидросамолёты (nominative plural)
гидросамолётов (genitive plural)


тиждень

源自原始斯拉夫語 *tъdьnь。

týždenʹ (romanization)
ти́жня
ти́жні (nominative plural)
ти́жнів (genitive plural)
тижне́вий

Uk-тиждень.ogg


эн

西里爾字母 Н, н的名稱。

拉丁字母 N, n的名稱。


хліб

源自古東斯拉夫語 хлѣбъ (xlěbŭ) ← 原始斯拉夫語 *xlěbъ ← 原始日耳曼語 *hlaibaz。對比哥特語 𐌷𐌻𐌰𐌹𐍆𐍃 (hlaifs)。

xlib (romanization)
хлі́ба
хліба́ (nominative plural)
хліби́ (nominative plural)
хлібі́в (genitive plural)


хліб

xlib (romanization)
хлі́ба
хліби́ (nominative plural)
хлібі́в (genitive plural)


мёд

來自原始斯拉夫語 *mȅdъ，來自原始印歐語 *médʰu。

mjod (romanization)
мёду
мяды́ (nominative plural)
мядо́ў (genitive plural)


мёд

繼承自古東斯拉夫語 медъ (medŭ)，來自原始斯拉夫語 *mȅdъ，來自原始印歐語 *médʰu。

mjod (romanization)
мёда
меды́ (nominative plural)
медо́в (genitive plural)
медо́вый

мёд的複數，指的是蜂蜜（或蜂蜜酒）的種類。


мяса

源自原始斯拉夫語 *męso ← 原始印歐語 *mḗms。對比塞爾維亞-克羅地亞語 meso, 捷克語 maso, 波蘭語 mięso, 斯洛文尼亞語 meso, 古普魯士語 mensa (“肉”)。


sýr

源自原始斯拉夫語 *syrъ。


kruh

源自原始斯拉夫語 *krǫgъ。

Keramika zhotovená na kruhu umožňovala vznik opakujících se abstraktních motivů.

Pottery produced on a wheel enabled the development of repeated abstract motifs.

2008, Jitka Staňková, Tradiční textilní techniky, Praha: Grada Publishing, →ISBN，頁號 10:

圈子 （有關係之人的集合體）

Fortiho zase mrzelo, že osoba tak nepatrná a poměrně vězňům i nebezpečná se dostala do jejich kruhu.

Forti regretted that such an unimportant and for the prisoners also relatively dangerous person got into their circle.


kruh

源自原始斯拉夫語 *kruxъ。


Belgika

比利時（國家名，位於西歐）


Azerbejdżan

亞塞拜然，阿塞拜疆（國家名，位於亞洲和歐洲）


воспаление лёгких

vospalénije ljóxkix (romanization)
воспале́ния лёгких
воспале́ния лёгких (nominative plural)
воспале́ний лёгких (genitive plural)


itsaso

（1545年） 源自原始巴斯克語 *iśaso（對比izerdi (“汗”), izurde (“海豚”)）。


čevelj

源自原始斯拉夫語 *červьjь或德語 Stiefel、意大利語 stivale。


Белиз

Belíz (romanization)
Бели́за
Бели́зы (nominative plural)
Бели́зов (genitive plural)
бели́зский

伯利茲（國家名，位於中美洲）

伯利茲城（伯利茲最大城市）


замак

與俄語 за́мок (zámok)同源。

zámak (romanization)
за́мка
за́мкі (nominative plural)
за́мкаў (genitive plural)


Грузія

Hrúzija (romanization)
Гру́зіі
грузі́нскі (uncountable)

格魯吉亞/喬治亞（國名，位於南高加索）


Грузія

Grúzija (romanization)
Гру́зіи
грузи́нскій

Гру́зия (Grúzija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Грузія

Hrúzija (romanization)
Гру́зії
грузи́нський (uncountable)

格魯吉亞/喬治亞（國名，位於南高加索）


Сирия

敘利亞（國家名，位於中東和西亞）


zamek

源自原始斯拉夫語 *zamъkъ ← *zamъknǫti。


zamek

意思源自中古高地德語 sloz (“鎖；城堡主樓”)（德語 Schloss），通過捷克語 zámek，源自拉丁語 clūsa (“鎖；堡壘；圍墻”)。


лёгкое

源自形容詞лёгкий (ljóxkij, “輕，易”)。對比原始印歐語 *lengʷʰ- (“輕的”)；波蘭語 lekkie, 英語 lung。

ljóxkoje (romanization)
лёгкого
лёгкие (nominative plural)
лёгких (genitive plural)
лёгочный


Дамаск

大馬士革（首都名，位於敘利亞）


вакуум

借自拉丁語 vacuum。

vákuum (romanization)
ва́куума
ва́куумный


Казакстан

借自哈薩克語 Қазақстан (Qazaqstan)。

Kazakstán (romanization)
Казакста́на
казакста́нский

哈薩克斯坦在1936年前的拼法，後作 Казахста́н (Kazaxstán)


Плутон

Plutón (romanization)
Плуто́на
Плуто́ны (nominative plural)
Плуто́нов (genitive plural)


Afganistan

借自西班牙語 Afganistán (“阿富汗”)，最终源自波斯語 افغان (afğân, “阿富汗人”) 或阿拉伯語 أَفْغَان (ʔafḡān, “阿富汗人”) + 波斯語 ـستان (-stân, “之地”)。

阿富汗（國家名，位於亞洲）


Afganistan

Afganistanu (genitive singular)
dub (declension pattern)

阿富汗（國家名，位於亞洲）


Afganistan

阿富汗（國家名，位於亞洲）


Сомали

索馬里（國家名，位於東非；首都： 摩加迪休）


Sachalin

借自俄語 Сахали́н (Saxalín)，源自滿語 ᠰᠠᡥᠠᠯᡳᠶᠠᠨ (sahaliyan, “黑色”)，可能源自 ᠰᠠᡥᠠᠯᡳᠶᠠᠨ
ᡠᠯᠠ
ᠠᡢᡤᠠ
ᡥᠠᡩᠠ (sahaliyan ula aᡢga hada, “黑龍江河口的高峰”)，源自女真語 撒哈良 (sa-ha-liang /saxalian/, “黑色”)，源自原始通古斯語 *sakarīn (“黑色”)。


плутон

plutón (romanization)
плуто́на
плуто́ны (nominative plural)
плуто́нов (genitive plural)


Венера

，Venera，源自拉丁語的女性人名


Зимбабве

來自修納語 dzimba-dze-mabwe (“石頭屋”)，即大辛巴威遺址。

Ru-Зимбабве.ogg

津巴布韋（國家名，位於南非）


cól

cóla (genitive singular)
cóly (nominative plural)
cóle (nominative plural)
cólov (genitive plural)
dub (declension pattern)
stroj (declension pattern)


древнеанглийский

дре́вний (drévnij) + -е- (-e-) + англи́йский (anglíjskij)

盎格魯-薩克遜語，古英語


słoń

源自原始斯拉夫語 *slonъ。

(軍隊俚語) 有長管的防毒面具


aksamit

源自古希臘語 ἑξάμιτος (hexámitos, “天鵝絨”)。


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/Ru-Российская Советская Федеративная Социалистическая Республика.ogg

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/transcoded/e/ef/Ru-Российская_Советская_Федеративная_Социалистическая_Республика.ogg/Ru-Российская_Советская_Федеративная_Социалистическая_Республика.ogg.mp3

俄羅斯蘇維埃聯邦社會主義共和國。這個稱呼可以指： 1917年－1922年的蘇維埃俄國（亦是蘇聯的前身）

zh-Российская_Советская_Федеративная_Социалистическая_Республика-ru-name-ar4kXX0X

俄羅斯蘇維埃聯邦社會主義共和國。這個稱呼可以指： 1917年－1991年蘇聯最大的加盟共和國

zh-Российская_Советская_Федеративная_Социалистическая_Республика-ru-name-zYCDZXZx


язик

繼承自古斯洛伐克語 jazyk，繼承自原始斯拉夫語 *(j)ęzykъ。同源詞包括斯洛伐克語 jazyk 和盧森尼亞語 язы́к (jazŷ́k)。


язик

繼承自古盧森尼亞語 ѧзы́къ (jazýk)，繼承自古東斯拉夫語 ѧзꙑкъ (ęzykŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *(j)ęzykъ，繼承自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。

jazýk (romanization)
язика́
язики́ (nominative plural)
язикі́в (genitive plural)

願意提供情報的俘虜、囚犯


arabski

繼承自古波蘭語 arabski，源自拉丁語 Arabia，源自古希臘語 Ἀραβία (Arabía)，最终源自阿拉伯語 عَرَب (ʕarab) + -ski。首次證實於1472年。


kamień

源自原始斯拉夫語 *kamy ← 原始波羅的-斯拉夫語 *akmō ← 原始印歐語 *h₂éḱmō。與拉脫維亞語 akmens, 立陶宛語 akmuo, 古希臘語 ἄκμων (ákmōn, “尖刺；刀刃”), 梵語 अश्मन् (aśman, “石頭；錘子；雷電”)同源。

kamica, kamieniarz, kamienica, kamieniołom, kamionka, skamielina

kamień brukowy

kamień filozoficzny

kamień milowy

kamień nagrobny

kamień szlachetny

kamień żółciowy


fór

可能源自德語後綴vor-。受mach mir nichts vor (“別逗我了”)等短語的影響。


fór

可能源自德語前綴vor-。


wyraz

wyraz twarzy, wyrazy szacunku, bez wyrazu


papirus

源自法語 papyrus ← 古希臘語 πάπυρος (pápuros)。


vřed

繼承自原始斯拉夫語 *verdъ


gól

:Template:單 意外驚喜（一般見於短語To je (teda) gól ）


нарід

nárid (romanization)
на́роду
на́роди (nominative plural)
на́родів (genitive plural)


зміст

zmist (romanization)
змі́сту
змі́сти (nominative plural)
змі́стів (genitive plural)


obraz

源自原始斯拉夫語 *obrazъ。


obraz

源自原始斯拉夫語 *obrazъ。

"Mona Lisa" jest jednym z najbardziej znanych obrazów olejnych z czasów renesansu.

《蒙娜麗莎》是文藝復興時期最負盛名的油畫。


obraz

源自原始斯拉夫語 *obrazъ。


svět

源自原始斯拉夫語 *světъ (“光；世界”)。


trezor

借自德語 Tresor，源自法語 trésor ← 拉丁語 thēsaurus ← 古希臘語 θησαυρός (thēsaurós, “倉庫，寶藏”)。


територія

terytórija (romanization)
терито́рії
терито́рії (nominative plural)
терито́рій (genitive plural)

Uk-територія.ogg


vápník

源自 vápno (“石灰”) + -ík。


čin

源自原始斯拉夫語 *činъ。


сталіца

與俄語 столи́ца (stolíca)同源。

stalíca (romanization)
сталі́цы
сталі́цы (nominative plural)
сталі́ц (genitive plural)

Сталі́ца Рэспу́блікі Белару́сь — Мінск

白俄羅斯共和國的首都——明斯克


narod

源自原始斯拉夫語 *narodъ，等同於na- + rod。


litewski

Mówisz po litewsku?

你會說立陶宛語嗎？（非正式）

Mówi pan po litewsku?

你會說立陶宛語嗎？（正式，對男子）

Mówi pani po litewsku?

你會說立陶宛語嗎？（正式，對女子）


naród

源自原始斯拉夫語 *narodъ。

Już niedługo święta, więc na drogach jak zwykle mnóstwo narodu.

假期快到了，所以和往常一樣，路上又要有一堆人了。

Tyle narodu w górach to dawno nie widziałem.

我沒見過山上那麼長一段時間都是人。


zákon

源自原始斯拉夫語 *zakonъ。


aragonit

源自西班牙語 Aragón。


střed

Střed kružnice je bod, jenž má od všech bodů kružnice stejnou vzdálenost.

圓心到圓上任意一點的距離相等。


chobot

19世紀借自教會斯拉夫語 хоботъ (xobotŭ)，與chvost同源。


chvost

源自原始斯拉夫語 *xvostъ。


oset

源自原始斯拉夫語 *osъtъ。


oset

源自原始斯拉夫語 *osъtъ。

飞廉屬植物（Carduus）


Rzym

源自原始斯拉夫語 *Rimъ (“羅馬”)。


bardak

借自俄語 барда́к (bardák)。首次記錄於1956年。


барва

源自波蘭語 barwa ← 捷克語 barva ← 中古高地德語 varwe ← 古高地德語 farawa ← 原始日耳曼語 *farwō。

bárva (romanization)
ба́рви
ба́рви (nominative plural)
барв (genitive plural)


bakłażan

源自鄂圖曼土耳其語 بادلجان (bâdlicân) ← 波斯語 بادنجان (bâdenjân)。

psianka podłużna, oberżyna, jajko krzewiaste


бат

借自泰語 บาท (bàat)。

bat (romanization)
ба́та
ба́ты (nominative plural)
ба́тов (genitive plural)


bezeg

源自原始斯拉夫語 *bъzgъ，派生自*bъzъ。


bieg

源自原始斯拉夫語 *běgъ。

skrzynia biegów


kořen

源自原始斯拉夫語 *kory。


blesk

源自原始斯拉夫語 *blěskъ。


brambor

源於下索布语。對照Bramborska (“布蘭登堡”)。被解釋為“來自布蘭登堡的植物”，在巴伐利亞王位繼承戰爭（1778–1779）期間由一位普魯士士兵進口到波希米亞。


koren

源自原始斯拉夫語 *kory。


hrom

源自原始斯拉夫語 *gromъ。


biel

源自原始斯拉夫語 *bělь。


strach

源自原始斯拉夫語 *straxъ。


strach

源自原始斯拉夫語 *straxъ。


aut

:Template:體 球處於邊線外的狀況


bój

源自原始斯拉夫語 *bojь。


ślad

源自原始斯拉夫語 *slědъ ← 原始印歐語 *sloyd-。


операція

operácija (romanization)
опера́ції
опера́ції (nominative plural)
опера́цій (genitive plural)

Uk-операція.ogg


boj

源自原始斯拉夫語 *bojь。


bachor

源自希伯來語 בחור (bakhúr, “男孩，傢伙，年輕男子”)。


bród

源自原始斯拉夫語 *brodъ。


meč

源自原始斯拉夫語 *mьčь, *mečь，借自原始日耳曼語 *mēkijaz。


meč

源自原始斯拉夫語 *mečь，借自原始日耳曼語 *mēkijaz。


březen

繼承自原始斯拉夫語 *berzьnъ (“三月；四月”)，源自 *berza (“樺樹”)，指樺樹三月開始長芽， + *-ьnъ。或源自březí (“懷孕的”)，指牲畜多在三月懷孕。


breg

源自原始斯拉夫語 *bergъ。


brod

源自原始斯拉夫語 *brodъ。


brod

源自原始斯拉夫語 *brodъ。


kruk

源自原始斯拉夫語 *krukъ。

rozdziobią nas kruki i wrony, kruk krukowi oka nie wykole


koš

源自原始斯拉夫語 *košь。


koš

源自原始斯拉夫語 *košь。


bez

源自原始斯拉夫語 *bъzъ, *bъza, *bъzina ← 原始印歐語 *bʰeh₂ǵos。


sierp

源自原始斯拉夫語 *sьrpъ ← 原始印歐語 *sr̥p-。


кечуа

(非動物) 克丘亞（部落）


srp

源自原始斯拉夫語 *sьrpъ ← 原始印歐語 *sr̥p-。


srp

源自原始斯拉夫語 *sьrpъ。


хмара

對比波蘭語 chmura。

xmára (romanization)
хма́ры
хма́ры (nominative plural)
хмар (genitive plural)


хмара

對比波蘭語 chmura。

xmára (romanization)
хма́ри
хма́ри (nominative plural)
хмар (genitive plural)


cilj

借自德語 Ziel。對比戈特契語 tsil。


воблака

教會斯拉夫語詞；源自原始斯拉夫語 *obolkъ。代替古東斯拉夫語 оболоко (oboloko)。

vóblaka (romanization)
во́блака
во́блакі (nominative plural)
абло́кі (nominative plural)
во́блакаў (genitive plural)
абло́каў (genitive plural)


chléb

源自原始斯拉夫語 *xlěbъ ← 原始日耳曼語 *hlaibaz。對比哥特語 𐌷𐌻𐌰𐌹𐍆𐍃 (hlaifs)。


melanż

源自法語 mélange。


ból

源自原始斯拉夫語 *bolь。


klawisz

源自拉丁語 clāvis。


цукар

cúkar (romanization)
цу́кру
цукры́ (nominative plural)
цукро́ў (genitive plural)
цукро́вы


цукор

借自波蘭語 cukier。

cúkor (romanization)
цу́кру
цу́кри (nominative plural)
цу́крів (genitive plural)
цукро́вий
цукоро́к (diminutive)


czołg

字面意思為“爬行物”，源自czołgać się (“爬行”)


cvek

源自中古高地德語 zwec。


cvet

源自原始斯拉夫語 *květъ。


слеза

繼承自古東斯拉夫語 сльза (slĭza)，繼承自原始斯拉夫語 *slьzà。


слеза

繼承自古東斯拉夫語 сльза (slĭza)，繼承自原始斯拉夫語 *slьza。

slezá (romanization)
слезы́
слёзы (nominative plural)
слёз (genitive plural)
слёзный
слези́нка (diminutive)
слёзка (diminutive)


cukier

源自德語 Zucker ← 意大利語 zucchero ← 阿拉伯語 سُكَّر (sukkar) ← 波斯語 شکر (šekar) ← 梵語 शर्करा (śarkarā) ← 原始印歐語 *ḱorkeh₂ (“砂礫”)。與法語 sucre ← 西班牙語 azúcar同源。


Сеул

借自朝鮮語 서울 (seoul)。

首爾／首尔、漢城／汉城（韩国首都）。


Токио

借自日語 東京(とうきょう) (Tōkyō)。

東京（県，首都名，位於日本）


denar

源自拉丁語 dēnārius。


stosunek

可能源自德語；對比stoßen。


азан

源自阿拉伯語 أَذَان (ʔaḏān)。

azán (romanization)
аза́на
аза́ны (nominative plural)
аза́нов (genitive plural)


эс

西里爾字母С/с (S/s)。


bor

源自原始斯拉夫語 *borъ。斯洛伐克語、波蘭語方言中意為“濕地”，有時與原始斯拉夫語 *bara有關。可能與原始印歐語 *bʰor-u-有關。對比borůvka。

Kde domov můj, kde domov můj? / Voda hučí po lučinách, / bory šumí po skalinách, / v sadě skví se jara květ, / zemský ráj to na pohled!

1834, František Škroup, “Kde domov můj” (national anthem of the Czech Republic). Lyrics by Josef Kajetán Tyl:


bor

借自德語 Bor，源自Borax，派生自中世紀拉丁語 borax，源自阿拉伯語 بورق ← 波斯語 بوره (būrah)。


bor

源自原始斯拉夫語 *borъ。


bor

{{{1}}}
源自新拉丁語 borum ← 阿拉伯語 بَوْرَق (bawraq)。


dluh

源自原始斯拉夫語 *dъlgъ。

mít dluhy


га

гекта́р (gektár)的縮寫。


заявление

zajavlénije (romanization)
заявле́ния
заявле́ния (nominative plural)
заявле́ний (genitive plural)

Ru-заявление.ogg


důl

源自原始斯拉夫語 *dolъ ← 原始印歐語 *dʰol-。與塞爾維亞-克羅地亞語，波蘭語，斯洛文尼亞語 dolina, 俄語 доли́на (dolína)同源。


mur

源自中古高地德語 mūr, mūre ← 古高地德語 mûra ← 拉丁語 mūrus。


dziad

源自原始斯拉夫語 *dědъ。

(一般用複數) 黑莓（灌木/果實）


вир

繼承自原始斯拉夫語 *virъ。

vir (romanization)
ви́ра
ви́ры (nominative plural)
ви́ров (genitive plural)


вир

繼承自原始斯拉夫語 *virъ.

vyr (romanization)
ви́ру
ви́ри (nominative plural)
ви́рів (genitive plural)
вирови́й


dziób

源自原始斯拉夫語 *zobъ。

dziobek (diminutive)
dzióbek (diminutive)


dziób

源自原始斯拉夫語 *zobъ。


dolg

源自原始斯拉夫語 *dъlgъ。


gumb

源自匈牙利語 gomb ← 希臘語 κόμβος (kómvos)。


oběd

源自原始斯拉夫語 *obědъ。


obed

源自原始斯拉夫語 *obědъ。


dům

繼承自古捷克語 dóm，繼承自原始斯拉夫語 *domъ，繼承自原始印歐語 *dṓm。

v domě ― 在房子裡面


лучшее

lúčšeje (romanization)
лу́чшего
лу́чшие (nominative plural)
лу́чших (genitive plural)


оцет

源自原始斯拉夫語 *ocьtъ ← 拉丁語 асētum。與保加利亞語 оцет (ocet), 塞爾維亞-克羅地亞語 о̀цат/òcat, 斯洛文尼亞語古用法ocet, 斯洛伐克語 ocot同源。

ócet (romanization)
о́цта
о́цты (nominative plural)
о́цтов (genitive plural)

напоять о́цтом и же́лчью


янтар

可能源自腓尼基語 𐤉𐤍𐤕𐤓 (yntr /yainitar/, “海樹脂”)。對比立陶宛語 gintaras, 拉脫維亞語 dzintars。

jantár (romanization)
янтарю́
янта́рний (uncountable)
янтаре́вий (uncountable)


янтар

jantár (romanization)
янтарю́
янтарі́ (nominative plural)
янтарі́в (genitive plural)


возера

源自古東斯拉夫語 озеро (ozero) ← 原始斯拉夫語 *ȅzero ← 原始波羅的-斯拉夫語 *éźera。與俄語 о́зеро (ózero), 烏克蘭語 о́зеро (ózero), 波蘭語 jezioro等同源。

vózjera (romanization)
во́зера
азёры (nominative plural)
азёр (genitive plural)
азёраў (genitive plural)


dol

源自原始斯拉夫語 *dolъ。


публика

públika (romanization)
пу́блики
пу́блики (nominative plural)
пу́блик (genitive plural)

Ru-публика.ogg


figiel

Brückner (1927) 認為派生自拉丁語 figura，通過方言figuły。

figielek (diminutive)
figlik (diminutive)

(未完成)

(完成)


ґатунок

gatúnok (romanization)
ґату́нку
ґату́нки (nominative plural)
ґату́нків (genitive plural)

Uk-ґатунок.ogg


гатунак

hatúnak (romanization)
гату́нка
гату́нкі (nominative plural)
гату́нкаў (genitive plural)

Be-гатунак.ogg


dur

源自原始斯拉夫語 *durь。

:Template:分類 幾種細菌引起的類傷寒疾病：

dur brzuszny

dur plamisty

dur powrotny

dur rzekomy


dur

源自拉丁語 dūrus。


галузь

源自原始斯拉夫語 *galǫzь。

háluzʹ (romanization)
га́лузі
га́лузі (nominative plural)
га́лузей (genitive plural)


бидло

源自原始斯拉夫語 *bydlò。


goździk

源自góźdź + -ik。


govno

源自原始斯拉夫語 *govьno。


dobytek

源自原始斯拉夫語 *dobytъkъ。


dobytek

源自原始斯拉夫語 *dobytъkъ。


gozd

來自原始斯拉夫語 *gvozdъ。


hrách

源自原始斯拉夫語 *gorxъ。


Тибет

Сицза́н

西藏（自治區名，位於中國）

西藏（自治區名，位於中國）


grzyb

繼承自原始斯拉夫語 *gribъ。


glagol

繼承自原始斯拉夫語 *golgolъ。


grah

源自原始斯拉夫語 *gorxъ。與保加利亞語 грах (grah, “豌豆”), 塞爾維亞-克羅地亞語 гра̏х/grȁh, 俄語 горох (gorox, “豌豆”), 斯洛伐克語 hrach (“豌豆”)等同源。非斯拉夫語族同源詞包括德語Giersch (“羊角芹”)，梵語घर्षति (gharṣati, “擦拭”)。


haitz

本詞和aizto (“刀”), aitzur (“鋤”), aizkora (“斧”)的關係可能上至新石器時代，指這些工具是由石頭做成，但Trask否定這種觀點，因為Roncalese 方言中 ai(n)zto 和 ai(n)tzur有鼻音但 haitz沒有。 (aizkora 可能借自拉丁語)


gips

Mam rękę w gipsie.

（請為本使用例添加中文翻譯）


guz

源自原始斯拉夫語 *guzъ。


hadis

源自土耳其語 hadis ← 阿拉伯語 حَدِيث (ḥadīṯ)。


herri

源自原始巴斯克語 *heŕi (“城鎮，有人居住的地方，民族”)。

Euskal Herria


pień

源自原始斯拉夫語 *pьňь。


eskola

源自拉丁語 schola ← 古希臘語 σχολή (skholḗ)。


аблятив

abljatív (romanization)
абляти́ва
абляти́вы (nominative plural)
абляти́вов (genitive plural)


indyk

與俄語 индюк (indjuk, “火雞”)、意第緒語 אינדיק (indik, “火雞”)同源。


апартамент

最早見於1705年。借自波蘭語 apartament，源自法語 appartement ← 意大利語 appartamento。

apartamént (romanization)
апартаме́нта
апартаме́нты (nominative plural)
апартаме́нтов (genitive plural)


ispilu

借自中世紀西班牙語 spillu (現代espejo)，可能是納瓦拉-阿拉貢方言。源自拉丁語 speculum。


irla

源自*isla，借自中世紀西班牙語 isla。


trud

源自原始斯拉夫語 *trudъ。


аблатив

ablatív (romanization)
аблати́ва
аблати́вы (nominative plural)
аблати́вов (genitive plural)


аблатив

ablatýv (romanization)
аблати́ва
аблати́ви (nominative plural)
аблати́вів (genitive plural)


jasan

源自原始斯拉夫語 *àsenь。


ječmen

源自原始斯拉夫語 *(j)ęčьmy。


ječmen

源自原始斯拉夫語 *(j)ęčьmy。


будущее

búduščeje (romanization)
бу́дущего
бу́дущие (nominative plural)
бу́дущих (genitive plural)

Мы уве́ренно смо́трим в бу́дущее.

我们满怀信心地展望未来。

име́ть огро́мное бу́дущее


настоящее

Ru-настоящее.ogg


jeřáb

源自原始斯拉夫語 *arębъ。


Ліван

Liván (romanization)
Ліва́ну
ліва́нський


jaz

源自原始斯拉夫語 *ězъ。


jed

源自原始斯拉夫語 *ědъ，或源自*ěsti (“吃”) ← 原始印歐語 *ēd-，或與中古高地德語 eitar (“膿”)有關，源自原始印歐語 *oid-。


trh

源自原始斯拉夫語 *tъrgъ。


прошлое

próšloje (romanization)
про́шлого
про́шлые (nominative plural)
про́шлых (genitive plural)


ahuacatl

源自原始納瓦語 *pa:wa。


jesen

源自原始斯拉夫語 *àsenь。

jasan (“白蠟樹”)的另一種寫法


jesen

源自原始斯拉夫語 *(j)asenъ。


rodzaj

源自原始斯拉夫語 *roďajь。


jęczmień

源自原始斯拉夫語 *(j)ęčьmy (“大麥”)。

大麥屬 （Hordeum）植物


kámen

源自原始斯拉夫語 *kamy。


adut

源自奧地利德語 Adutt。對比標準德語Atout。


вирус

vírus (romanization)
ви́руса
ви́русы (nominative plural)
ви́русов (genitive plural)
ви́русный


won

源自朝鮮語 圓 ← 漢語 圓／圆 (yuán)。


aorist

源自古希臘語 ἀόριστος (aóristos)。

不定过去时 （19世紀）

V převážné většině případů se ve staré češtině tvoří aorist pouze od sloves dokonavých.

In most cases aorist is formed only from perfective verbs in Old Czech.

1986, Arnošt Lamprecht, Dušan Šlosar, Jaroslav Bauer, Historická mluvnice češtiny, Praha: Státní pedagogické nakladatelství，頁號 239:

不定过去时的词 （19世紀）

Kdy aoristy v češtině zanikly, zevrubně se určiti nedá.

It is not possible to determine thoroughly when aorists vanished in Czech.

1860, F. B. Květ, Staročeská mluvnice, Praha: Kober & Markgraf，頁號 118:


anapest

K nejfrekventovanějším stopám patří trochej (¯ ˘), jamb (˘ ¯), daktyl (¯ ˘ ˘), anapest (˘ ˘ ¯), amfibrach (˘ ¯ ˘) a spondej (¯ ¯).

Trochee (¯ ˘), iamb (˘ ¯), dactyl (¯ ˘ ˘), anapest (˘ ˘ ¯), amphibrach (˘ ¯ ˘) and spondee (¯ ¯) belong among the most frequented feet.

1997, Jiří Fukač with Jiří Vysloužil and Petr Macek, Slovník české hudební kultury, Praha: Editio Supraphon, →ISBN，頁號 742:


amok

源自英語 amok ← 葡萄牙語 amouco ← 馬來語 amuk (“大肆殺人”)。


blud

源自原始斯拉夫語 *blǫdъ。


bokal

借自意大利語 boccale。


brlog

源自原始斯拉夫語 *bьrlogъ。


brk

源自原始斯拉夫語 *bъrkъ。


kanon

源自意大利語 cannone。


bambus

借自德語 Bambus，源自荷蘭語 bamboes ← 葡萄牙語 bambu ← 馬來語 bambu ← 卡納達語 ಬಮ್ಬು (bambu)。


burek

Nimam za burek


ráj

源自原始斯拉夫語 *rajь。


ključ

源自原始斯拉夫語 *kľučь。


YouTube

YouTube （視頻分享網站）


kel

源自原始斯拉夫語 *kъlъ。


klíč

源自原始斯拉夫語 *kľučь。


klej

源自日耳曼語族語言；對比Kleister。源自原始日耳曼語 *klajjaz ← 原始印歐語 *gley- (“粘在一塊兒”)。


koc

借自德語 Kotze，源自古高地德語 chozza, kozzo, choz, kozza, chuzzi ← 原始日耳曼語 *kuttô ← 原始印歐語 *gudnó-, *gʷewd- (“羊毛衣”)。


kogut

源自原始斯拉夫語 *kokotъ。與斯洛伐克語 kohút有關。
最可能是源自擬聲詞。


brus

源自原始斯拉夫語 *brusъ。


kopr

繼承自原始斯拉夫語 *koprъ。


рай

源自原始斯拉夫語 *rajь。


рай

源自原始斯拉夫語 *rajь，借自伊朗語族，源自原始伊朗語 *raHíš，來自原始印度-伊朗語 *raHíš，來自原始印歐語 *reh₁ís (“財富，財產”)。


рай

源自原始斯拉夫語 *rajь。


kořenáč

源自kořen + -áč。


соціалізм

Перехід від соціалізму до комунізму в закономірний, історично неминучий процес.
Perexid vid socializmu do komunizmu v zakonomirnyj, istoryčno nemynučyj proces.
從社會主義到共產主義的轉變是自然的、不可避免的歷史進程。

1959, Наука і життя, 3, 1:


реєстрація

rejestrácija (romanization)
реєстра́ції
реєстра́ції (nominative plural)
реєстра́цій (genitive plural)

Uk-реєстрація.ogg


kres

源自原始斯拉夫語 *krěsъ。


tribut

源自拉丁語 tribus。


krov

源自原始斯拉夫語 *krovъ。


krąg

源自古波蘭語 krąg ← 原始斯拉夫語 *krǫgъ。

krąglak, krągłość, krążek, krążenie, okrąg


курултай

kurultáj (romanization)
курулта́я
курулта́и (nominative plural)
курулта́ев (genitive plural)


krok

源自原始斯拉夫語 *krokъ。


krok

源自原始斯拉夫語 *krokъ。


květen

繼承自原始斯拉夫語 *květьnь。


костюм

kostjúm (romanization)
костю́ма
костю́мы (nominative plural)
костю́мов (genitive plural)
костю́мчик (diminutive)


kraj

源自原始斯拉夫語 *krajь。


kraj

源自原始斯拉夫語 *krajь。


kraj

源自原始斯拉夫語 *krajь。

Iz katerega kraja si ravnokar prišel?


kwiat

源自原始斯拉夫語 *květъ ← 原始印歐語 *ḱwoyt-o- (“白色的，亮的”) ← *ḱweyt- (“白色”)。對比英語white。


кирпич

借自突厥語族。對比古突厥語 [script needed] (kerpiç, “轉”), 哈薩克語 кірпіш (kırpış), 土耳其語 kerpiç, 巴什基爾語 кирбес (kirbes), 阿塞拜疆語 kərpic等。

kirpíč (romanization)
кирпича́
кирпичи́ (nominative plural)
кирпиче́й (genitive plural)
кирпи́чный
кирпи́чик (diminutive)


koks

借自德語 Koks，源自英語 cokes。


краска

繼承自古東斯拉夫語 *кра́съка (*krásŭka)，來自原始斯拉夫語 *kràsъka，來自*krāsà. 字面分析等同於 краса́ (krasá) + -ка (-ka)。與俄語 кра́ска (kráska)同源。


краска

繼承自中古俄語 кра́ска (kráska)，來自古東斯拉夫語 *кра́съка (*krásŭka)，來自原始斯拉夫語 *kràsъka，來自*krāsà。
краса́ (krasá, “美麗”) + -ка (-ka)，15世紀首次證實；原始涵義被認為是“臉紅”或“裝飾”。
對照語義發展кра́сный (krásnyj, “red”)，原意為“美麗，好”，而кра́сить (krásitʹ, “上色”)，原意是“裝飾”。

kráska (romanization)
кра́ски
кра́ски (nominative plural)
кра́сок (genitive plural)
кра́сочный
кра́сочка (diminutive)


kurt

(部分球類運動的) 場地，球場


kawon

借自烏克蘭語 каву́н (kavún)，源自鄂圖曼土耳其語 قاون (kavun)。

arbuz

(利沃夫, 克拉科夫) 西瓜

(利沃夫, 克拉科夫) 西瓜


arbuz

源自俄語 арбу́з (arbúz) ← 波斯語 خربز (xarbuz)。


deštník

*来自déšť + -ník


ваза

借自法語 vase，源自拉丁語 vas。

váza (romanization)
ва́зы
ва́зы (nominative plural)
ваз (genitive plural)
ва́зочка (diminutive)


lód

源自古波蘭語 lod ← 原始斯拉夫語 *lȇdъ。


maite

可能借自凱爾特語族，對比愛爾蘭語 maith, 威爾士語, 布列塔尼語 mad，源自原始凱爾特語 *matis。


litr

půl litru ― 半升


miecz

源自原始斯拉夫語 *mьčь, *mečь，源自日耳曼語族語言。


lup

源自原始斯拉夫語 *lupъ。


migdał

源自拉丁語 amygdalum ← 古希臘語 ἀμύγδαλον (amúgdalon)。


mesec

源自原始斯拉夫語 *měsęcь ← 原始印歐語 *mḗh₁n̥s。


luk

源自原始斯拉夫語 *lǫkъ。

tětiva


luk

Masowce ładowane są przez luki.

貨物通過艙口被運到貨船上。

（停放車輛/貨物的） 隔間

Pracownik lotniska zatrzasnął się w luku bagażowym samolotu.

一名機場僱員把自己困在了飛機的貨艙。


mendi

源自原始巴斯克語 *bendi。。與拉丁語 mons無關（若有關，則應作 *monde）。詞尾的-pendi也見於姓Auzpendi (現代Auzmendi)。


путунхуа

源自官話 普通話／普通话 (pǔtōnghuà)。


mlin

源自原始斯拉夫語 *mъlinъ ← 古高地德語 mulin ← 拉丁語 molinum。


maz

源自原始斯拉夫語 *mazь。

ušní maz

kožní maz


led

源自原始斯拉夫語 *ledъ。


led

源自原始斯拉夫語 *ledъ。


mlýn

源自原始斯拉夫語 *mъlinъ，通過中古高地德語 mulīn，源自晚期拉丁語 molīna，源自拉丁語 molere (“磨”)，他原始印歐語 *melh₂- (“磨，碾”)。


mróz

源自原始斯拉夫語 *morzъ。


mráz

源自原始斯拉夫語 *mòrzъ。


mrak

源自原始斯拉夫語 *morkъ。


glon

源自古波蘭語 glan ← 原始斯拉夫語 *glěnь ← 原始印歐語 *gloh₁i-n-i-s ← 原始印歐語 *gleh₁i-。


mrav

源自古捷克語 nrav ← 原始斯拉夫語 *nȏrvъ ← 原始印歐語 *h₂nḗr。


młyn

源自原始斯拉夫語 *mъlinъ ← 古高地德語 mulin ← 拉丁語 molīnum。


абдоминогистеротомия

abdominogisterotomíja (romanization)
абдоминогистеротоми́и
абдоминогистеротоми́и (nominative plural)
абдоминогистеротоми́й (genitive plural)

zh-абдоминогистеротомия-ru-noun-DPcyveLD


абдоминоперикардиостомия

abdominoperikardiostomíja (romanization)
абдоминоперикардиостоми́и
абдоминоперикардиостоми́и (nominative plural)
абдоминоперикардиостоми́й (genitive plural)

zh-абдоминоперикардиостомия-ru-noun-ovJBaAFP


абеталипопротеинемия

abetalipoprotɛinɛmíja (romanization)
абеталипопротеинеми́и
абеталипопротеинеми́и (nominative plural)
абеталипопротеинеми́й (genitive plural)

zh-абеталипопротеинемия-ru-noun-9n~RuSAS


máj

Krásný je svět v máji.


гексакосиойгексеконтагексафобия

geksakosiojgeksɛkontageksafóbija (romanization)
гексакосиойгексеконтагексафо́бии
гексакосиойгексеконтагексафо́бии (nominative plural)
гексакосиойгексеконтагексафо́бий (genitive plural)

zh-гексакосиойгексеконтагексафобия-ru-noun--0BKNzDe


nakaz

源自動詞nakazać。


napój

源自原始斯拉夫語 *napojь。


prysznic

Idę wziąć prysznic.


angrešt

源自意大利語 agresto (“酸葡萄汁”)，源自拉丁語 agrestis (“鄉下的，野生的”)，源自ager (“田地，農場”)。


natrysk

natrysk plazmowy


mór

源自原始斯拉夫語 *morъ ← 原始印歐語 *mer-。


napis

源自動詞napisać。


мара

mára (romanization)
ма́ры
ма́ры (nominative plural)
мар (genitive plural)


коч

koč (romanization)
ко́ча
ко́чи (nominative plural)
ко́чей (genitive plural)


це

цэ (cɛ)的另一種拼寫法


ци

借自官話 氣／气 (qì)

氣（中國傳統哲學、醫學術語）


дан

源自朝鮮語 단 (dan)和/或日語 段 (dan)。

dan (romanization)
да́на
да́ны (nominative plural)
да́нов (genitive plural)


дан

來自朝鮮語 단 (dan)和/或日語 段 (dan)。

dan (romanization)
да́ну
да́ни (nominative plural)
да́нів (genitive plural)


кор

kor (romanization)
ко́ра
ко́ры (nominative plural)
ко́ров (genitive plural)


ер

源自教會斯拉夫語 ѥръ (jerŭ)。

jer (romanization)
е́ра
е́ры (nominative plural)
еры́ (nominative plural)
е́ров (genitive plural)
еро́в (genitive plural)

:Template:舊 字母“ъ”，現名твёрдый знак (tvjórdyj znak)


ягель

借自某種薩米語，其繼承了原始薩米語 *jeakēl。


манга

借自日語 漫画 (manga)。

（集合名詞）漫畫，日式漫畫


русь

(集合名詞) 基輔羅斯人


стагоддзе

stahóddzje (romanization)
стаго́ддзя
стаго́ддзі (nominative plural)
стаго́ддзяў (genitive plural)

Be-стагоддзе.ogg


ян

ján-ján (romanization)
я́на-я́на
я́ны-я́ны (nominative plural)
я́нов-я́нов (genitive plural)

陽（傳統中國哲學/醫學理論）


negu

未知，可能源自奧克語 nèu (“雪”)。


oltář

源自拉丁語 altāre。


ołtarz

源自捷克語 oltář ← 拉丁語 altāre ← altus。


nož

源自原始斯拉夫語 *nožь。


udal

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


nastrój

源自原始斯拉夫語 *nastrojь。


nůž

繼承自古捷克語 nóž，繼承自原始斯拉夫語 *nožь。


kwas

源自原始斯拉夫語 *kvasъ (“酵母”)。

LSD，麦角酸二乙基酰胺


fous

源自原始斯拉夫語 *ǫsъ。


obličej

繼承自古捷克語 obličěj，繼承自原始斯拉夫語 *ob-lice，繼承自原始斯拉夫語 *lice。 與波蘭語 oblicze、下索布語 woblico、斯洛伐克語 obličaj、俄語 обли́чье (oblíčʹje, “面貌”)、烏克蘭語 обли́ччя (oblýččja) 和白俄羅斯語 аблі́чча (ablíčča) 同源


oblak

源自原始斯拉夫語 *obolkъ。


govor

源自原始斯拉夫語 *govorъ。


tok

源自原始斯拉夫語 *tokъ。


tok

源自原始斯拉夫語 *tokъ。

tok zdarzeń

tok myślenia


tok

源自原始斯拉夫語 *tokъ。


tok

源自原始斯拉夫語 *tokъ。


брюшная полость

brjušnája pólostʹ (romanization)
брюшно́й по́лости
брюшны́е по́лости (nominative plural)
брюшны́х по́лостей (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-брюшная полость.wav


nič

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


oheň

源自原始斯拉夫語 *ogňь ← 原始印歐語 *h₁n̥gʷnis。與拉丁語 ignis, 梵語 अग्नि (agní), 赫梯語 𒀀𒀝𒉌𒅖 (akniš)（印度-伊朗語族借詞）, 教會斯拉夫語 огнь (ognĭ), 古普魯士語 ugnis同源。對比斯洛伐克語 oheň, 波蘭語 ogień, 塞爾維亞-克羅地亞語 oganj, 斯洛文尼亞語 ogenj。

hasit oheň


питьевая вода

pitʹjevája vodá (romanization)
питьево́й воды́
питьевы́е во́ды (nominative plural)
питьевы́х во́д (genitive plural)


цунами

借自日語 津波 (つなみ, tsunami)。


ogenj

源自原始斯拉夫語 *ogňь ← 原始印歐語 *h₁n̥gʷnis。


olej

slunečnicový olej

motorový olej


Aspergerův syndrom

亞斯伯格症候羣，阿斯伯格綜合徵


Blagověščensk

布拉戈維申斯克，海蘭泡（城市名，位於俄羅斯）


Hodgkinův lymfom

霍奇金淋巴瘤，霍奇金氏病，何杰金氏病，何杰金氏淋巴瘤


Hamburk

漢堡（德國城市） :Template:分類


Halič

加利西亞 （中歐歷史區域）


Amur

黑龍江，阿穆爾河 :Template:分類


Amur

源自俄語 Аму́р (Amúr)。

黑龍江，阿穆爾河 :Template:分類


Kao-siung

高雄（城市名，位於臺灣）


Korint

科林斯，哥林多，格林多 :Template:分類


Náhorní Karabach

納戈爾諾—卡拉巴赫，納卡


Pascalův trojúhelník

賈憲三角形，楊輝三角形，帕斯卡三角形


Pyrenejský poloostrov

伊比利亞半島，伊比利半島


Peloponés

伯羅奔尼撒，伯羅奔尼撒半島


Korfu

克基拉島，科孚島 :Template:分類

科孚市，克基拉市 :Template:分類


Tourettův syndrom

圖雷特氏綜合症，妥瑞症，抽動症


Tchaj-nan

臺南（城市名，位於臺灣）


Tchaj-čung

臺中（城市名，位於臺灣）


absťák

戒斷症狀，脫癮症狀，停藥症狀


Pchjongjang

平壤（首都名，位於朝鮮）


Pchjongjang

平壤（首都名，位於朝鮮）


Londyn

源自英語 London ← 中古英語 London ← 古英語 Lunden ← 拉丁語 Londīnium。


admirál

借自德語 Admiral，源自阿拉伯語 أَمِير الْبَحْر (ʔamīr al-baḥr)。


Tchaj-pej

臺北（首都名，位於臺灣）


Sión

借自教會拉丁語 Sion，源自通用希臘語 Σιών (Siṓn)，源自聖經希伯來語 צִיּוֹן (ṣiyyôn)。


anglicismus

英國英語，英式用語，英國特色


artyčok

洋薊，朝鮮薊，洋百合，法國百合


gona

源自晚期拉丁語 gunna，與意大利語 gonna同源。


bezpečný sex

安全性行為，安全性行爲，安全性交，安全性愛


androgen

雄激素，雄性激素，男性激素，男性荷爾蒙


ol

源自原始斯拉夫語 *olъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *alu ← 原始印歐語 *h₂elut-。


Leningrad

leningradský
Leningraďan
Leningradec
Leningraďanka


Leningrad

源自俄語 Ленингра́д (Leningrád)。


bicí

Hraje v kapele na bicí.


balkón

源自意大利語 balcone。


blín

源自原始斯拉夫語 *bel(e)nъ。


Soul

借自朝鮮語 서울 (Seoul)。


bílek

源自原始斯拉夫語 *bělъkъ。


břečťan

參見俄語 берескле́т (beresklét)、古捷克語 břěčtan。


běh

源自原始斯拉夫語 *běgъ。


chmel

源自原始斯拉夫語 *xъmelь。


chtíč

情慾，肉慾，色慾，淫慾，性慾


chomout

源自古捷克語 chomút ← 原始斯拉夫語 *xomǫtъ。


cepín

借自意大利語 zappone。


chrám

源自原始斯拉夫語 *xormъ。


elixír života

金漿，金丹，長生不老之藥


etnocentrismus

民族優越感，種族中心主義，我族中心主義


fetišismus

拜物教，拜物主義，戀物癖


feminismus

女權主義，女性主義，女權擴張論


finanční úřad

zajít na finanční úřad ― （請為本使用例添加中文翻譯）

zavolat na finanční úřad ― （請為本使用例添加中文翻譯）

finanční úřady ― （請為本使用例添加中文翻譯）


fík

借自拉丁語 ficus (“無花果”)。


hidžáb

借自阿拉伯語 حِجَاب (ḥijāb)。


hlavolam

猜謎游戲，猜謎遊戲，智力游戲，智力遊戲


homograf

同音異義詞，同音詞，多音字，同形異義字


hranolky

炸薯條，土豆條，馬鈴薯條，炸土豆條，法式薯條


cech

源自中古高地德語 zëch(e)；參見現代德語 Zeche。


cech

源自中古高地德語 zëch(e)；參見現代德語 Zeche。


hrnčířský kruh

陶工旋盤，鈞，陶鈞，陶輪，拉坯輪


hřebíček

/ˈɦr̝ɛbiːt͡ʃɛk/


implantát

植入，植入管，移植物，深植


infarkt myokardu

心肌梗死，心肌梗塞，心臟病發作


index spotřebitelských cen

消費者物價指數，消費價格指數，居民消費價格指數


hrtan

繼承自古捷克語 hrtan，繼承自原始斯拉夫語 *grъtanь。


juliánský kalendář

儒略曆，朱理安曆，朱利安曆


genitiv

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


kardigan

羊毛衫，開襟毛衣，對襟毛衣


kedluben

苤藍，撇藍，擘藍，大頭菜


jilm

繼承自古捷克語 jilm/jilem、原始斯拉夫語 *jьlьmъ。


koberec

kobercový
kobereček (diminutive)
koberčík (diminutive)


kompres

止血、减痛等的敷布，压布


kmen

来自原始斯拉夫語 *kъmenь。与斯洛伐克語 kmeň同源。


klášter

Tiché ústraní kláštera.


kufr

手提箱，皮箱，行李箱，衣箱


kulturní šok

文化衝擊，文化震驚，文化休克，文化震撼，文化衝突


kyberprostor

網絡空間，虛擬空間，賽博空間


kotel

繼承自原始斯拉夫語 *kotьlъ，源自哥特語 𐌺𐌰𐍄𐌹𐌻𐍃 (katils)，源自拉丁語 catillus。


kámen mudrců

魔法石，哲人之石，點金石


libertarianismus

自由意志主義，自由意志論


louskáček

癟嘴食管，胡桃夾子，胡桃鉗


loket

肘，肘部，胳膊肘兒，胳膊肘子


likér

借自德語 Likör，源自法語 liqueur。


maoismus

毛主義，毛澤東主義，毛澤東思想


margarín

植物黃油，人造奶油，麥淇淋，瑪琪琳，馬芝蓮，植物牛油


marxismus-leninismus

馬克思列寧主義，馬列主義


mikropočítač

微型計算機，微電腦，微機


motocykl

摩托車，機車，機器腳踏車，電單車


nedokonavý vid

未完成體，非完成體，非完整體


měsíček

像月亮形狀的物品 – 尤指月牙形


měsíčník

繼承自古捷克語 měsiečník，繼承自原始斯拉夫語 *měsęčьnikъ。


nočník

尿盆，尿壺，夜壺，馬桶，便壺


nouzový východ

太平門，緊急出口，安全門，安全出口


obchodní dům

百貨公司，百貨商店，百貨店


oblázek

礫石，石子，卵石，鵝卵石


nálet

naletět 的動詞派生詞。


měch

繼承自古捷克語 měch，繼承自原始斯拉夫語 *měxъ。


orchestr

樂團，樂隊，管弦樂團，管弦樂隊


originál

原作，原文，原物，本來，原著，原件


ostnatý drát

鐵絲網，有刺的鐵絲網，鐵刺絲


podpis

簽字，簽名，花押字，署名


pomerančový džus

橘子汁，橘汁，柳丁汁，柳橙汁


proletariát

無產階級，普羅列塔利亞特


programovací jazyk

程序設計語言，計算機語言，編程語言，程式設計語言


primát

借自拉丁語 prīmātus (“前置，至上”)。


pseudokód

偽代碼，僞代碼，虛擬代碼


prosinec

繼承自原始斯拉夫語 *prosìnьcь。


pás

源自原始斯拉夫語 *pojasъ。

Zřím ramen ovál sněhobílý i útlý pás, i ňader vlnu, oko víly i zlatý vlas, ten dlouhý, zlatý vlas, tvůj, krásná Elso, dlouhý, zlatý vlas!

1881, Jaroslav Vrchlický, Vlas královny Elsy:


peníze

peníz (“硬幣”)的複數。

Bez peněz, do hospody nelez

padělatel peněz

spousta peněz

vrácení {n} peněz

hodně peněz


pravopis

pravý + -o- + -pis，仿譯自德語 Rechtschreibung 和法語 orthographe。


pravopis

pravo- + -pis，仿譯自德語 Rechtschreibung 和法語 orthographe。


racionalismus

理性主義，合理主義，唯理論，純理論


regulární výraz

正則表達式，正規表示法，常規表示法


rekord

紀錄，最高記錄，最好成績


rentgen

艾克斯射線，愛克斯射線，X光，愛克斯光


rýč

鏟，鏟子，鍬，鐵鍬，鐵杴，鍤


předek

繼承自古捷克語 přědek，繼承自原始斯拉夫語 *perdъkъ。


saxofon

薩克斯管，薩克斯風，薩克管


pól

來自拉丁語 polus，來自古希臘語 πόλος (pólos)。


růženec

růženec fíků ― 一串無花果


předák

zadák

一排筏子中緊靠在一起的第一個筏子

一排筏子中緊靠在一起的第一個筏子

Byl-li předák u levého břehu, plul prostředek skorem až u pravého a zadák narážel zase na levý břeh.

如果靠前的木筏在左岸附近，那么中间的木筏几乎都漂浮到右岸，末尾的木筏又撞到了左岸。

1926, Emanuel Chalupný, Vltava, Praha: Melantrich，頁號 43:


showbyznys

娛樂圈，演藝圈，演藝界，娛樂界


shluk

簇，束，串，羣，堆，叢，團，塊


chlad

源自原始斯拉夫語 *xoldъ。


průvodce

Zasunul si průvodce do podpaždí.


pátek

繼承自古捷克語 pátek，繼承自原始斯拉夫語 *pętъkъ，等價於 pátý (“第五”) + -ek。


sešit

練習本，複習簿，筆記本，本子，練習簿


smysl života

人生的真諦，生命的價值，生命的真理，生命的意義


slunovrat

至日，至點（包括冬至和夏至）


solipsismus

唯我論，獨我論，唯我主義


růst

來自原始斯拉夫語 *orsti，來自原始印歐語 *h₃er-。


srpen

源自 srp (“鐮刀”)，指收穫。與波蘭語 sierpień (“八月”) 和塞爾維亞-克羅地亞語 srpanj (“七月”) 同源。


slib

來自原始斯拉夫語 *sъljubъ。

諾言，答應，許諾，誓言，承諾


roj

來自原始斯拉夫語 *rojь。


холокост

Холоко́ст отлича́лся биологи́ческой осно́вой не́нависти и продолжи́тельностью, число́м жертв и […]

Its ideologues considered entire nations and races (including the Slavs) "subhuman"; [and] committed genocide of "inferior" (mentally ill, homosexual) or "anti-social" (Gypsy) elements.

2002, Альтман, Холокост и еврейское сопротивление на оккупированной территории СССР: учебное пособие для студентов，頁號 11:


teploměr

溫度計，溫度錶，溫度表，寒暑錶，寒暑表，體溫錶，體溫表


takt

機智，輕重感，分寸感，禮貌


tvaroh

白乾酪，白軟乾酪，鬆軟乾酪，農家乾酪，鮮乾酪，鄉村奶酪，農家乳酪，軟白乾酪


vektorový součin

向量積，矢量積，矢積，矢值


volný čas

空閑，空閒，閑空，閒空，閑暇，閒暇，餘暇，餘閑，餘閒


vyhledávač

搜索引擎，搜索機，搜尋引擎


vlasec

釣魚線，釣線，釣絲，魚絲


termit

源自古希臘語 θέρμη (thérmē, “溫暖”)。


vykřičník

源自 výkřik (“叫喊聲”) + -ník。


vějíř

借自低地德語 Weiher。


zavináč

@，圈a，花a，小老鼠，老鼠號


vítr

繼承自古捷克語 vietr，繼承自原始斯拉夫語 *větrъ，源自原始印歐語 *h₂weh₁-。

sluneční vítr ― 太陽風

hvězdný vítr ― 星風


čaj

茶（饮品、茶叶或其植物）


ypsilon

來自古希臘語 ὐψιλόν (upsilón)來自ὖ (û) + ψιλός (psilós)。


zoroastrismus

祆教，拜火教，瑣羅亞斯德教，波斯教


zpěv

zpívat 的動詞派生詞。


zvyk

*源自原始斯拉夫語 *vyknǫti。


způsob

kdo chce, hledá způsoby, kdo nechce, hledá důvody


zvon

皮揣子，搋子，馬桶栓，廁通


čardáš

查達斯，恰爾達什，夏德西


činžovní dům

公寓大樓，公寓樓，高級公寓


Černobyl

切爾諾貝利（市名，位於烏克蘭）


římský kmín

孜然，安息茴香，阿拉伯茴香


řízek

豬排，豬扒，炸肉片，炸肉排


škuner

雙桅縱帆船，雙桅帆船，斯庫那


šampón

洗髮水，洗髮精，洗髮劑，香波，洗頭，洗髮露


Šíráz

設拉子（市名，位於伊朗）


úplatek

uplatit 的動詞派生詞。

přebrat úplatek ― 收受賄賂

přijmout / přijímat úplatek ― 收受賄賂


švýcarský nůž

瑞士軍刀，瑞士刀，瑞士軍官刀


šach

经由阿拉伯語，来自波斯語 شاه (shāh)。


Štrasburk

斯特拉斯堡（首府名，位於法國下萊茵 department; 首府名，位於大東部）


červen

源自 červeň (“紅色”)。

Přijedu do Prahy prvního června.

我将在六月一日来到布拉格。


říjen

繼承自古捷克語 řújen。字面分析等同於 říje (“發情”) + -en，指動物發情的時候。與塞爾維亞-克羅地亞語 rujan (“九月”) 同源。


Ťumeň

秋明（市名，位於俄羅斯）


šourek

源自 šour + -ek。可能和 šourat se (“弄混”) 或者 škára (“真皮”) 以及 kůra (“樹皮”) 有關。


Ťan-šan

天山（山脈名，位於中亞）


Řím

繼承自古捷克語 Řím，繼承自原始斯拉夫語 *Rimъ (“羅馬”)。

羅馬（首都名，位於意大利）/義大利


Štětín

什切青（城市名，位於波蘭）


řád

原始斯拉夫語 *rędъ


čtvrtek

繼承自古捷克語 čtvrtek，繼承自原始斯拉夫語 *četvьrtъkъ，等價於 čtvrtý (“第四”) + -ek。


župan

可能來自意大利語 giuppone。


člen

繼承自原始斯拉夫語 *čelnъ。


škrob

繼承自古捷克語 škrob，繼承自原始斯拉夫語 *skrobь、*skrobъ。


žolík

皇牌，鬼牌，小丑牌，百搭牌


слова

源自原始斯拉夫語 *slovo (“詞語”)，源自原始印歐語 *ḱléwos。

slóva (romanization)
сло́ва
сло́вы (nominative plural)
сло́ваў (genitive plural)
слоў (genitive plural)
сло́ўны
славе́сны
сло́ўца (diminutive)


Шэньчжэнь

Šɛnʹčžɛ́nʹ (romanization)
Шэньчжэ́ня


байцзю

借自官話 白酒 (báijiǔ)。


дацзыбао

借自漢語 大字報／大字报 (dàzìbào)。

А кто не чтит цитат — тот ренегат и гад!
Тому на задницу наклеим дацзыбао!
Кто с Мао вступит в спор, тому дадут отпор
Его супруга вместе с другом Линем Бяо! (lyrics by Vladimir Vysotsky)
A kto ne čtit citat — tot renegat i gad!
Tomu na zadnicu nakleim daczybao!
Kto s Mao vstupit v spor, tomu dadut otpor
Jevo supruga vmeste s drugom Linem Bjao! (lyrics by Vladimir Vysotsky)
（請為本使用例添加中文翻譯）


Джомолунгма

借自藏語 ཇོ་མོ་གླང་མ (jo mo glang ma, “宇宙之母”)。


петсай

借自閩南語 白菜 (pe̍h-chhài)。

petsáj (romanization)
петса́я
петса́и (nominative plural)
петса́ев (genitive plural)


język obcy

Jakie znasz języki obce?


plac

源自德語 Platz (“廣場，地方”) ← 拉丁語 platēa (“廣場，大街”) ← 古希臘語 πλατεῖα (plateîa)，πλατεῖα ὁδός (plateîa hodós, “寬闊道路”)的縮略。


амитриптилин

amitriptilín (romanization)
амитриптили́на
амитриптили́ны (nominative plural)
амитриптили́нов (genitive plural)

阿米替林、安米替林（一種抗鬱劑）


jeszybot

借自希伯來語 ישיבות (y'shivót)。


Жан

男性人名，等價於英語Jean


кулер

kúler (romanization)
ку́лера
ку́леры (nominative plural)
ку́леров (genitive plural)

Наша компания купила новый кулер.

我们公司买了一个新的饮水机。

При выборе кулера мы должны сначала определить потребность в рассеивании тепла электронных компонентов.

在散热器的选择上，要先确定需要散热的电子元件。

Pri vybore kulera my dolžny snačala opredelitʹ potrebnostʹ v rasseivanii tepla elektronnyx komponentov.


социальная дистанция

sociálʹnaja distáncija (romanization)
социа́льная диста́нции
социа́льная диста́нции (nominative plural)
социа́льная диста́нций (genitive plural)

соблюдать социальную дистанцию

zh-социальная_дистанция-ru-noun-ylkqJStm


стимпанк

stimpánk (romanization)
стимпа́нка
стимпа́нки (nominative plural)
стимпа́нков (genitive plural)

Стимпанк - одно из направлений научно-фантастической тематики.

蒸汽朋克是科幻题材的其中一种表现形式。

Stimpank - odno iz napravlenij naučno-fantastičeskoj tematiki.


халапеньо

源自西班牙語 jalapeño。

xalapénʹo (romanization)
халапе́ньа
халапе́ньа (nominative plural)
халапе́нь (genitive plural)

Для сравнения, острота перца халапеньо не превышает 8000 единиц.

为了进行比较，墨西哥辣椒的辛辣度不超过8000个单位。

Dlja sravnenija, ostrota perca xalapenʹo ne prevyšajet 8000 jedinic.

Перец халапеньо размером с банан он поедал в два больших укуса.

墨西哥辣椒大小像香蕉，他吃了两口。

Perec xalapenʹo razmerom s banan on pojedal v dva bolʹšix ukusa.

На нори выложить рис, придавить его, выложить крабовое мясо, креветки, халапеньо, авокадо.

将米放到紫菜上，压碎，放蟹肉、虾、墨西哥辣椒、鳄梨。

Na nori vyložitʹ ris, pridavitʹ jevo, vyložitʹ krabovoje mjaso, krevetki, xalapenʹo, avokado.


тиктокер

tiktóker (romanization)
тикто́кера
тикто́керы (nominative plural)
тикто́керов (genitive plural)

ru-тиктокер.ogg

он известный тиктокер

тиктокеров становится все больше

мой старший брат — тиктокер


презентация

prezentácija (romanization)
презента́ции
презента́ции (nominative plural)
презента́ций (genitive plural)

Ru-презентация.ogg

презентация товара

я был бы признателен, если вы могли бы задать свои вопросы, после того, как я закончу презентацию.

如果各位不介意的话，我希望各位能在我做完简介之后再发问。

ja byl by priznatelen, jesli vy mogli by zadatʹ svoi voprosy, posle tovo, kak ja zakonču prezentaciju.

Я скину тебе презентацию лекции завтра.

明天我会给你演讲的幻灯片。

Ja skinu tebe prezentaciju lekcii zavtra.


poper

源自原始斯拉夫語 *pьpьrь。


общага

общежи́тие (obščežítije)的縮略。

obščága (romanization)
обща́ги
обща́ги (nominative plural)
обща́г (genitive plural)

Мы живём в общаге.

На танцы собралась вся общага.

住集体宿舍的人都来参加舞会了。


флешка

flɛ́ška (romanization)
фле́шки
фле́шки (nominative plural)
фле́шек (genitive plural)

Скопируйте файл на флешку.

Она́ ска́чивала фи́льмы на фле́шку.


суахили

借自斯瓦希里語 swahili，源於阿拉伯語 سَاحِل (sāḥil, “海岸”)的複數形式。


pozoi

早期借自某羅曼語族語言，可能是古奧克語，源自拉丁語 pōtiō。


автократия

avtokrátija (romanization)
автокра́тии
автокра́тии (nominative plural)
автокра́тий (genitive plural)


proszek

proszek do prania


Синьцзян

借自漢語 新疆 (Xīnjiāng)。

新疆（中國西北部自治區）


Waszyngton

Waszyngtończyk, Waszyngtonka, waszyngtończyk, waszyngtonka


proch

源自原始斯拉夫語 *porxъ，源自原始印歐語 *pers-。


procent

procencik (diminutive)
proc. (abbreviation)


ксанти́н

ksantín (romanization)
ксанти́на
ксанти́ны (nominative plural)
ксанти́нов (genitive plural)


przystanek

przystanek autobusowy

przystanek tramwajowy

przystanek na żądanie

（等級較低、站場建築物和旅客設施缺乏）火車站（的）。參見dworzec。


dvorec

（部分球類運動的）運動場


dochód

源自原始斯拉夫語 *dochodъ。


przychód

源自原始斯拉夫語 *prichodъ。


dworzec

與捷克語 dvorec、俄語 дворец (dvorec)同源。等同於dwór + -iec。

（交通工具的）站場（建築物和旅客設施齊備的）


puchar

源自匈牙利語 pohár，源自古高地德語 pehhari，源自晚期拉丁語 bicarium。


аба

借自鄂圖曼土耳其語 عبا (abâ) (土耳其語 aba)，派生自阿拉伯語 عَبَاءَة (ʕabāʔa)。


keczup

借自英語 ketchup，派生自馬來語 kicap，派生自漢語，派生自閩南語 膎汁／鮭汁 (kê-chiap)。


Куала-Лумпур

Kuála-Lúmpur (romanization)
Куа́ла-Лу́мпура
куа́ла-лу́мпурскі (uncountable)


Куала-Лумпур

Kuála-Lúmpur (romanization)
Куа́ла-Лу́мпура
куа́ла-лу́мпурский


Куала-Лумпур

Kuála-Lúmpur (romanization)
Куа́ла-Лу́мпура
куа́ла-лу́мпурський (uncountable)


дуриан

借自英語 durian，派生自馬來語 durian，派生自原始馬來語 *duri-an，派生自原始馬來-波利尼西亞語 *duʀi-an。

durián (romanization)
дуриа́на
дуриа́ны (nominative plural)
дуриа́нов (genitive plural)


pysk

源自原始斯拉夫語 *pyskъ。

koňské pysky


pysk

源自原始斯拉夫語 *pyskъ。


xake

派生自阿拉伯語 شَاه (šāh, “國王（國際象棋）”)，派生自波斯語 شاه (šâh, “國王”)。


płomień

繼承自原始斯拉夫語 *polmy。


petek

源自原始斯拉夫語 *pętъkъ，源自*pętъ (“第五”)。


zeru

繼承自原始巴斯克語 *zelu，派生自拉丁語 caelum；此詞取代了原生的ortzi。


pył

* 来自原始斯拉夫語 *pylъ。


Китайська Народна Республіка

Kytájsʹka Naródna Respúblika (romanization)
Кита́йської Наро́дної Респу́бліки

zh-Китайська_Народна_Республіка-uk-name-XeYknlcN


Ухань

;義項2
出自時任美國眾議院議長南希·佩洛西2022年3月一次演講中的疑似口誤：“The first thing I want to say today is 'Glory to Wuhan!（今天我想說的第一件事是，‘願榮光歸武漢！’，原本應該是‘Glory to Ukraine!’，‘願榮光歸烏克蘭！’）” 。

Uxánʹ (romanization)
Уха́ня
уха́ньский

武漢（首府名，位於中國湖北）


пил

繼承自原始斯拉夫語 *pylъ。與白俄羅斯語 пыл (pyl)、波蘭語 pył、俄語 пыль (pylʹ)等同源。


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/Ru-Соединённое Королевство Великобритании и Северной Ирландии.ogg

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/transcoded/3/34/Ru-Соединённое_Королевство_Великобритании_и_Северной_Ирландии.ogg/Ru-Соединённое_Королевство_Великобритании_и_Северной_Ирландии.ogg.mp3

大不列顛及北愛爾蘭聯合王國

zh-Соединённое_Королевство_Великобритании_и_Северной_Ирландии-ru-name-QkVkLWuA


ohe

源自原始巴斯克語 *o(h)e。

Ohera noa.

Ohean dago.

Haren kamiseta ohean zegoen.


światopogląd

源自świat + -o- + pogląd。仿譯自德語 Weltanschauung。


nagelj

借自中古高地德語 nagellīn。


neznani leteči predmet

ȖFO


džihad

派生自阿拉伯語 جِهَاد (jihād, “鬥爭；努力”)。


powiat

波蘭的縣級行政單位，在gmina 和 województwo之間。


dostęp

源自動詞dostąpić。


hangul

借自朝鮮語 한글 (han'geul, “朝鮮文字”)，源自 한 (han, “大”) + 글 (geul, “文字”)。


hangeul

hangul的另一種拼寫法


КПК

карма́нный персона́льный компью́тер (karmánnyj personálʹnyj kompʹjútɛr) 之首字母縮略詞。


КПК

Коммунисти́ческая па́ртия Кита́я (Kommunistíčeskaja pártija Kitája) 之首字母縮略詞。


rog

源自原始斯拉夫語 *rogъ。


ryż

源自中古高地德語 ris。


rynek

源自中古高地德語 rinc (“廣場”)，源自古高地德語 ring，源自原始日耳曼語 *hringaz。ring (“拳擊台”)的同源對似詞。

Roku 1506 v sobotu po sv. Václavě sťat jest na rynku Starého města Pražského mladý 24letý zeman Jan Kopidlanský, jenžto zabil jiného zemana Cukra z Tamfeldu.

In 1506, on Saturday after the Saint Wenceslas day, young yeoman Jan Kopidlanský, who had killed another yeoman Cukr of Tamfeld, was executed on the square of the Old Town of Prague.

1877, Jakub Malý, “Kopidlno”, 出自 Vlastenský slovník historický, Praha: Rohlíček & Sievers，頁號s 371–372:


rynek

源自中古高地德語 rinc，源自古高地德語 ring，源自原始日耳曼語 *hringaz。ring (“拳擊台”)的同源對似詞。


hel

源自新拉丁語 helium。


ᔑᑯᑌᐤ

和納斯卡皮語 ᓯᑯᑕᐤ (sikutaw)、蒙大拿語 shikuteu、北部東克里語 ᔑᑯᑖᐤ (shikotaaw)同源。


ᔑᑯᑖᐤ

和納斯卡皮語 ᓯᑯᑕᐤ (sikutaw)、蒙大拿語 shikuteu、南部東克里語 ᔑᑯᑌᐤ (shikotew)等同源。


ᐚᐏ

繼承自原始阿爾岡昆語 *wa·wi，繼承自原始阿爾吉克語 *wa·waʔlewe。和奧吉布瓦語 waawan、阿貝納基語 wôwan。


эмодзи

來自日語 絵文字 (えもじ, emoji)。


войска

源自古東斯拉夫語 воиско (voisko)，源自原始斯拉夫語 *vojьsko，源自*vojьskъ，源自*voj- + *-ьskъ。

vójska (romanization)
во́йска
во́йскі (nominative plural)
войск (genitive plural)
во́йскаў (genitive plural)
вайско́вы


войска

Ru-войска́.ogg


хангыль

源自朝鮮語 한글 (han'geul)，來自古朝鮮語ᄒᆞᆫ (“大”) + 글 (geul, “字”)。


sedes

源自拉丁語 sēdēs。


gród

源自原始斯拉夫語 *gȏrdъ。


sladkor

源自形容詞sládek (“甜的”)。


skraj

skroić 的動詞派生詞。


sladoled

源自塞爾維亞-克羅地亞語 slȁdolēd。


skandal

源自法語 scandale，源自拉丁語 scandalum，源自古希臘語 σκάνδαλον (skándalon)。


Tajpej

源自官話 臺北／台北 (Tʻai²-pei³)。


rezultat

源自法語 résultat，源自中世紀拉丁語 resultātum。


skutek

源自原始斯拉夫語 *sъ-kut-iti。


smrek

1472年已有使用，借自斯洛伐克語 smrek，源自原始斯拉夫語 *smerkъ。świerk的同源對似詞。


komitet

源自俄語 комите́т (komitét)，源自法語 comité，源自英語 committee。


ДНК

дезоксирибонуклеи́новая кислота́ (dɛzoksiribonukleínovaja kislotá)之首字母縮略詞。


Барбадос

Barbádos (romanization)
Барба́доса
Барба́досы (nominative plural)
Барба́досов (genitive plural)

Ru-Барбадос.ogg


Бурунди

Ru-Бурунди.ogg

蒲隆地，布隆迪（國家名，位於東非）


strah

源自原始斯拉夫語 *straxъ。


Буркина Фасо

Ru-Буркина-Фасо.ogg

布基納法索，布吉納法索（國家名，位於西非）


Вануату

Ru-Вануату.ogg

萬那杜，瓦努阿圖（群島及國家名，位於美拉尼西亞）


Вануату

萬那杜，瓦努阿圖（群島及國家名，位於美拉尼西亞）


арсен

arsén (romanization)
арсе́ну
арсе́новий (uncountable)


Кирибати

Ru-Кирибати.ogg


Конго

Демократи́ческая Респу́блика Ко́нго

剛果，剛果民主共和國（國家名，位於中非）

Кинша́са

剛果，剛果民主共和國（國家名，位於中非）

Респу́блика Ко́нго

剛果，剛果共和國（國家名，位於中非）

Браззави́ль

剛果，剛果共和國（國家名，位於中非）

剛果河（河名，位於中非）

剛果，剛果民主共和國（國家名，位於中非）

剛果，剛果共和國（國家名，位於中非）


Сатурн

Satúrn (romanization)
Сату́рна
Сату́рны (nominative plural)
Сату́рнов (genitive plural)


Косово

Kósovo (romanization)
Ко́сова
ко́совский


Ватикан

Ru-Ватикан.ogg

梵蒂岡（城邦名，位於南歐, 位於意大利羅馬城內的飛地）


Габон

加蓬，加彭（國家名，位於西非）


Габон

加蓬，加彭（國家名，位於西非）


smak

源自中古低地德語 smak、smake，源自古撒克遜語 *smakk、*smak，源自原始日耳曼語 *smakkuz，源自原始印歐語 *smeg-。


Тонга

湯加（國家及群島名，位於玻里尼西亞）


Тонга

Tónha (romanization)
То́нги
тонга́нський (uncountable)

湯加（國家及群島名，位於玻里尼西亞）


stolp

源自原始斯拉夫語 *stъlpъ。


Сенегал

塞內加爾（國家名，位於西非；法定名稱： 塞內加爾共和國）


Сенегал

Senehál (romanization)
Сенега́ла
сенега́льський (uncountable)

塞內加爾（國家名，位於西非；法定名稱： 塞內加爾共和國）


Марс

Mars (romanization)
Ма́рса
марсиа́нский


Оман

阿曼（國家名，位於西亞）


Чад

乍得，查德（國家名，位於中非）


Чад

Čad (romanization)
Ча́да
ча́дський (uncountable)

乍得，查德（國家名，位於中非）


Перу

國家名，位於南美。法定名稱： 秘魯共和國。首都及最大城市： 利馬


Перу

國家名，位於南美。法定名稱： 秘魯共和國。首都及最大城市： 利馬


Перу

國家名，位於南美。法定名稱： 秘魯共和國。首都及最大城市： 利馬


глад

借自教會斯拉夫語 гладъ (gladŭ)，來自原始斯拉夫語 *goldъ。го́лод (gólod)的同源對似詞，受到東斯拉夫語影響。

glad (romanization)
гла́да
гла́ды (nominative plural)
гла́дов (genitive plural)


Канада

加拿大（國家名，位於北美洲）


Канада

加拿大（國家名，位於北美洲）


Канада

Kanáda (romanization)
Кана́ди
кана́дський (uncountable)

加拿大（國家名，位於北美洲）


stroj

源自古捷克語 stroj，源自原始斯拉夫語 *strojь。

šicí stroj


stroj

借自塞爾維亞-克羅地亞語 stroj，借自捷克語。


stadion

源自古希臘語 στᾰ́δῐον (stádion)。


календар

kalendár (romanization)
календаря́
календарі́ (nominative plural)
календарі́в (genitive plural)
календа́рний

Uk-календар.ogg

григоріа́нський календа́р

hryhoriánsʹkyj kalendár, “Gregorian calendar”


szereg

源自匈牙利語 sereg，源自一突厥語族語言。


sztylet

借自德語 Stilett，源自意大利語 stiletto，stilo (“針”)的指小詞。


двор

來自原始斯拉夫語 *dvòrъ。

dvor (romanization)
двара́
двары́ (nominative plural)
дваро́ў (genitive plural)


двор

繼承自古東斯拉夫語 дворъ (dvorŭ)，來自原始斯拉夫語 *dvòrъ。
與包括拉丁語 forum和梵語 द्वार (dvāra)等同源。

dvor (romanization)
двора́
дворы́ (nominative plural)
дворо́в (genitive plural)
дворо́вый
дво́рик (diminutive)


демон

démon (romanization)
де́мона
де́моны (nominative plural)
де́монов (genitive plural)


svet

源自原始斯拉夫語 *světъ (“光，世界”)。

stvarjenje sveta

potovanje okoli sveta

iti po svetu

ves svet se mu smeje

tretji svet

to je drug svet

現在已是一個完全不同的世界

svet hokeja

odprli so se mu novi svetovi

rastlinski svet


svet

源自原始斯拉夫語 *sъvětъ。與塞爾維亞-克羅地亞語 sávjet/sávet、俄語 сове́т (sovét)（英語soviet的來源）同源。


Рим

繼承自古東斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)。

羅馬（首都名，位於意大利）


Рим

繼承自古東斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)。

羅馬（首都名，位於意大利）


велик

第一個音節來自велосипе́д (velosipéd, “自行車”) + -ик (-ik, 指小後綴)。

vélik (romanization)
ве́лика
ве́лики (nominative plural)
ве́ликов (genitive plural)


единство

jedínstvo (romanization)
еди́нства
еди́нства (nominative plural)
еди́нств (genitive plural)

Ru-единство.ogg


ера

派生自晚期拉丁語 aera。

éra (romanization)
е́ри
е́ри (nominative plural)
ер (genitive plural)


Уганда

派生自斯瓦希里語 Uganda (“布干達，位於非洲大湖地區的一個古老王國”)，派生自盧干達語 Buganda (“干達人的國家”)。

Ugánda (romanization)
Уга́нды
уга́ндский

烏干達（國家名，位於東非）


Уганда

烏干達（國家名，位於東非）


Ангола

安哥拉（國家名，位於非洲）


Ангола

Angóla (romanization)
Анго́лы
анго́льский

安哥拉（國家名，位於非洲）


Ангола

Anhóla (romanization)
Анго́ли
анго́льський (uncountable)

安哥拉（國家名，位於非洲）


локва

lókva (romanization)
ло́квы
ло́квы (nominative plural)
локв (genitive plural)


sąd

繼承自原始斯拉夫語 *sǫdъ。


sąd

源自原始斯拉夫語 *sǫ̃dъ，源自原始印歐語 *som-dʰh₁-os，源自*som- + *dʰeh₁- + *-os。


кора

繼承自古東斯拉夫語 кора (kora, “樹皮”)，來自原始斯拉夫語 *kora (“樹皮”)，來自原始印歐語 *(s)ker-。

korá (romanization)
коры́
ко́рочка (diminutive)


кора

kóra (romanization)
ко́ры
ко́ры (nominative plural)
кор (genitive plural)


кора

繼承自古東斯拉夫語 кора (kora, “樹皮”)，來自原始斯拉夫語 *kora (“樹皮”)，來自原始印歐語 *ker-。


матрица

mátrica (romanization)
ма́трицы
ма́трицы (nominative plural)
ма́триц (genitive plural)

Ru-матрица.ogg


кола

繼承自原始斯拉夫語 *kolo。

kóla (romanization)
ко́ла
ко́лы (nominative plural)
ко́лаў (genitive plural)


кола

借自英語 cola，來自尼日爾-剛果語系語言。

kóla (romanization)
ко́лы
ко́лы (nominative plural)
кол (genitive plural)

оре́хи кола


кола

借自英語 cola，來自尼日爾-剛果語系語言。

kóla (romanization)
ко́ли
ко́ли (nominative plural)
кол (genitive plural)


лице

來自原始斯拉夫語 *lice。

lycé (romanization)
лиця́
ли́ця (nominative plural)
лиць (genitive plural)


taniec

源自中古高地德語 tanz。對比德語 Tanz。

tan


мушмула

借自克里米亞韃靼語 muşmula，來自鄂圖曼土耳其語 مشمله (muşmula)，來自希臘語 μούσμουλο (moúsmoulo)。由於這種植物適合生長於地中海型氣候，與本詞的來源地正相符，因此成功取代了俄語本土詞ши́шка (šíška, “球莖，鱗莖”)。

mušmulá (romanization)
мушмулы́
мушму́лы (nominative plural)
мушму́л (genitive plural)


targ

源自原始斯拉夫語 *tъrgъ。


krog

源自原始斯拉夫語 *krǫgъ。


мора

繼承自古東斯拉夫語 море (more)，來自原始斯拉夫語 *moře，來自原始印歐語 *móri。

móra (romanization)
мо́ра
мо́ры (nominative plural)
мо́раў (genitive plural)


b-кварк

b-kvark (romanization)
b-ква́рка
b-ква́рки (nominative plural)
b-ква́рков (genitive plural)


сура

借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

súra (romanization)
су́ры
су́ры (nominative plural)
сур (genitive plural)


сура

借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。


сура

借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

súra (romanization)
су́ри
су́ри (nominative plural)
сур (genitive plural)


сок

來自原始斯拉夫語 *sokъ。

sok (romanization)
со́ку
со́кі (nominative plural)
со́каў (genitive plural)


сок

繼承自古東斯拉夫語 сокъ (sokŭ)，來自原始斯拉夫語 *sȍkъ。

sok (romanization)
со́ка
со́ки (nominative plural)
со́ков (genitive plural)


подвиг

借自教會斯拉夫語 подвигъ (podvigŭ)，подвигнѫти (podvignǫti)的動詞派生。與дви́нуть (dvínutʹ)、дви́гать (dvígatʹ)相關。

pódvig (romanization)
по́двига
по́двиги (nominative plural)
по́двигов (genitive plural)

Р. Никитина, К населению гор. 敖德薩，1914.12.03:
э́тот велича́йший пра́здник заста́нет на́ших дороги́х отцо́в, сынове́й и бра́тьев на поле брани, в мерзлых око́пах, свершающих вели́кий ра́тный по́двиг за честь и бла́го ро́дины
étot veličájšij prázdnik zastánet nášix dorogíx otcóv, synovéj i brátʹjev na pole brani, v merzlyx okópax, sveršajuščix velíkij rátnyj pódvig za čestʹ i blágo ródiny
在这个最伟大的节日里，我们将在战场上，在冰冻的战壕里，与亲爱的父亲、儿子和兄弟相聚，为祖国的荣誉和人民的利益，创造光荣的军事功绩。

1915, С. Л. Епифанович, Преподобный Максим Исповедник и византийское богословие :
по́двиг мы́сленной брани в осо́бенности тру́ден
pódvig mýslennoj brani v osóbennosti trúden
精神斗争的奮鬥尤其困难

1777, О. М. Радишевский, Устав ратных, пушечных и других дел, касающихся до воинской науки I.142:
ядро подвигъ свой чинитъ дугою
jadro podvig svoj činit dugoju
炮弹沿弧线移动


подвиг

借自教會斯拉夫語 подвигъ (podvigŭ)，подвигнѫти (podvignǫti)的動詞派生。

pódvyh (romanization)
по́двигу
по́двиги (nominative plural)
по́двигів (genitive plural)


тил

繼承自原始斯拉夫語 *tylъ。

tyl (romanization)
ти́лу
тили́ (nominative plural)
тилі́в (genitive plural)
тилови́й


техника

借自德語 Technik，來自拉丁語 technica，來自古希臘語 τεχνική (tekhnikḗ)。

téxnika (romanization)
те́хники
те́хники (nominative plural)
те́хник (genitive plural)
техни́ческий

Ru-техника.ogg

техника безопасности


nawyk

源自原始斯拉夫語 *navykъ。參見zwyczaj。


tisoč

源自原始斯拉夫語 *tysǫti，源自原始波羅的-斯拉夫語 *tuHsontis，源自原始印歐語 *tuHsont-、*tuHsenti-。


tipula

源自原始巴斯克語 *tepuɫa，源自晚期拉丁語 cepulla。詞首輔音的變化表示本詞借入時，拉丁語/k/ 已經腭化成[kʲ]，但巴斯克語沒有這個發音，改成/t/（或/k/，參見方言形kipula）。對比西班牙語 cebolla、意大利語 cipolla。


towar

源自原始斯拉夫語 *tovarъ，源自原始突厥語 *dabar (“牲口，財產，商品”)。對比斯洛伐克語 tovar。


trebuh

源自原始斯拉夫語 *trьbuxъ。


совет

繼承自古東斯拉夫語 съвѣтъ (sŭvětŭ)，源自教會斯拉夫語 съвѣтъ (sŭvětŭ, “忠告”)，為съ- (sŭ-) + вѣтъ (větŭ, “協議”)的組詞，來自原始斯拉夫語 *větъ (“會議”)。可能與波蘭語 witać (“歡迎”)、白俄羅斯語 саве́т (savjét), 塞爾維亞-克羅地亞語 sávet同源。

sovét (romanization)
сове́та
сове́ты (nominative plural)
сове́тов (genitive plural)

Сове́т Безопа́сности ОО́Н


tisíc

繼承自古捷克語 tisúc，繼承自原始斯拉夫語 *tysǫti、*tysęti，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *tūˀsantis，繼承自原始印歐語 *tuHsont-、*tuHsenti-。

dva tisíce lidí ― 兩千人

před třemi tisíci lety ― 三千年前

pět tisíc sedm set šedesát osm položek ― 五千七百六十八個


стих

繼承自古東斯拉夫語 стихъ (stixŭ)，來自教會斯拉夫語 стихъ (stixŭ)，來自古希臘語 στίχος (stíkhos, “行，線，詩句”)。

stix (romanization)
стиха́
стихи́ (nominative plural)
стихо́в (genitive plural)
стихово́й
стишо́к (diminutive)

Стих каждый повести твоей звучит и блещет, как червонец.

你故事中的每一行都像金幣或鈔票一樣閃閃發光。

1826, Alexander Pushkin, “К Баратынскому”, 出自 To Baratynsky:

Глава первая, стих тринадцатый

Человек довольно холодный, как почти все сочинители, он напряжённо уверял её, а может быть, и себя, что он её обожает, воспевал её в нескончаемых стихах и читал их ей с каким-то и неестественным и искренним восторгом.

他和幾乎所有作家一樣，是個相當冷漠的人，但他極力向她保證，或許也向他自己保證，他愛慕她，用無盡的詩歌來讚美她，並以一種既不自然又真誠的熱情讀給她聽。

1860, Ivan Sergeyevich Turgenev, “Первая любовь”, 出自 First Love:

宗教題材的古代民間詩歌作品 (通常加上形容詞Духо́вный (Duxóvnyj, “精神，靈性”))。

Духовный стих об Адаме и Еве

關於亞當和夏娃的精神詩篇


стих

Иногда́ на него́ находи́л филосо́фский стих, и он начина́л рассужда́ть на каку́ю-нибудь отвлечённую те́му, а она́ слуша́ла и смотре́ла ему́ в лицо́ с любопы́тством.

有時，他會產生一種哲學的情緒，開始談論一些抽象的話題，而她會傾聽並好奇地注視著他的臉。

1889, Антон Павлович Чехов（安東·帕夫洛維奇·契訶夫）, Учитель словесности [文學教師]:


tytoń

源自鄂圖曼土耳其語 توتون (tütün)。


tył

源自原始斯拉夫語 *tylъ。


podział

podzielić (“分隔”) 的動詞派生詞。


oceloyotl

派生自古典納瓦特爾語 ocelotl (“美洲豹”) + -yotl。


шкарпэтка

škarpétka (romanization)
шкарпэ́ткі
шкарпэ́ткі (nominative plural)
шкарпэ́так (genitive plural)


trop

源自方言原始斯拉夫語 *tropъ。


wągier

源自原始斯拉夫語 *ǫgrъ。


wągr

源自原始斯拉夫語 *ǫgrъ。

wągier的另一種寫法


upór

源自原始斯拉夫語 *uporъ，*uperti 的動詞派生詞（參見uprzeć）。


мел

源自原始斯拉夫語 *mělъ。


urre

源自原始巴斯克語 *uRe。


urre

源自原始巴斯克語 *uRe。


urlop

urlop macierzyński


вагі

源自вага́ (vahá)的複數。

ша́лі

天平、秤（稱量待售貨物的裝置）

天平、秤（稱量待售貨物的裝置）


urząd

源自原始斯拉夫語 *urędъ。對比捷克語 úřad、塞爾維亞-克羅地亞語 úred、烏克蘭語 уряд (urjad, “政府”)。

urzędnik, urzędniczka, urzędas, urzędniczyna, urzędowanie, urzędówka

urzędowy, wewnątrzurzędowy, wokółurzędowy, urzędniczy


urdin

不清楚。可能源自ur (“水”) + -din (“似……的”)，但按照正常的變化應作*udin。


ud

源自原始斯拉夫語 *udъ。


Гугл

Gugl (romanization)
Гу́гла
Гу́глы (nominative plural)
Гу́глов (genitive plural)

Он в Гу́гле рабо́тает.


veter

源自原始斯拉夫語 *větrъ，源自原始印歐語 *h₂weh₁-。


vihar

源自原始斯拉夫語 *vixъrъ。


kopec

源自原始斯拉夫語 *kopьcь (“堆”)，源自*kopъ（參見*kopa）+ *-ьcь，類似*kopati (“挖”)，源自原始波羅的-斯拉夫語 *kop-，可能源自原始印歐語 *(s)kep- (“擊，打”)。


vlas

繼承自古捷克語 vlas，繼承自原始斯拉夫語 *volsъ。


vlas

繼承自原始斯拉夫語 *volsъ。

neuškoditi za vlas / na vlasě ― （請為本使用例添加中文翻譯）


vlas

繼承自原始斯拉夫語 *volsъ。

vlasu (genitive singular)
vlasy (nominative plural)
vlasov (genitive plural)
dub (declension pattern)


vrt

源自原始斯拉夫語 *vъrtъ，源自拉丁語 hortus。


vrch

源自原始斯拉夫語 *vьrxъ。


wieczór

源自原始斯拉夫語 *večerъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *wekeras，源自原始印歐語 *wekʷsperos。
波羅的語族同源詞包括立陶宛語 vãkaras、拉脫維亞語 vakars。
印歐語系（波羅的-斯拉夫語族外）同源詞包括古希臘語 ἕσπερος (hésperos)、拉丁語 vesper、古典亞美尼亞語 գիշեր (gišer)。


wstęp

wstąpić 的動詞派生詞。


xaboi

借自中世紀西班牙語 xabon（對比現代西班牙語jabón），源自晚期拉丁語 sāpōne，sāpō, sāpōnis的奪格單數，源自原始日耳曼語 *saipǭ。


wąs

源自原始斯拉夫語 *ǫsъ。

（部分動物的）鬚（有感覺功能）


wąż

源自原始斯拉夫語 *ǫžь，源自原始波羅的-斯拉夫語 *angias，源自原始印歐語 *h₂éngʷʰis (“蛇”)，參見英語echidna。波羅的語族同源詞有古普魯士語 angis、立陶宛語 angìs、拉脫維亞語 odze。印歐語系（波羅的-斯拉夫語族外）同源詞有拉丁語 anguis、古高地德語 unc、古典亞美尼亞語 աւձ (awj)。


włos

源自原始斯拉夫語 *volsъ。


zakład

zakładać 的動詞派生詞。


zawód

zawieść 的動詞派生詞。


zahod

對比波蘭語 zachód。


zubi

(zur的接形) zu- (“木”) + (bide的接形) -bi (“路”)


zysk

zyskać 的動詞派生詞。


zuhaitz

zu- (“木”, zur的接形) + haritz (“橡樹”, 過去泛指樹)


arbola

借自西班牙語 árbol。


zob

源自原始斯拉夫語 *zobъ。

Dali jsme ptákům do krmítka ptačí zob.

我們往飼料槽裡放了點鳥食。


zob

源自原始斯拉夫語 *zǫbъ。


zad

源自原始斯拉夫語 *zadъ。


zid

源自原始斯拉夫語 *zidъ。


zwyczaj

源自原始斯拉夫語 *sъvyčajь。


hrad

源自古捷克語 hrad，源自原始斯拉夫語 *gȏrdъ。


úkol

mít za úkol


świat

源自原始斯拉夫語 *světъ (“光；世界”)。


časopis

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


środek

源自原始斯拉夫語 *serdъkъ。

w środku

środek czyszczący

środek nasenny

środek przeciwzbrylający

środek przeczyszczający


żołądek

源自原始斯拉夫語 *želǫdъkъ。

na pusty żołądek


żart

żartować 的動詞派生詞。與中古高地德語 serten同源。對比斯洛伐克語 žart、捷克語 žert。


žert

與中古高地德語 serten同源。對比斯洛伐克語 žart、波蘭語 żart。


żuraw

源自原始斯拉夫語 *žeravъ，源自原始印歐語 *gerh₂-。


šíp

源自原始斯拉夫語 *šipъ。


żagiel

起於16世紀早期，源自德語 Segel，源自中古高地德語 segel，源自古高地德語 segal，源自原始日耳曼語 *seglą。


štyri

源自原始斯拉夫語 *četyre，源自原始印歐語 *kʷetwóres。


жёрнов

繼承自原始斯拉夫語 *žьrny，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *gírˀnūˀ，繼承自原始印歐語 *gʷr̥h₂-n-uH-。同源詞包括梵語 ग्रावन् (grāvan)、古典亞美尼亞語 երկան (erkan) 和古英語 cweorn（英語 quern）。

žórnov (romanization)
жёрнова
жернова́ (nominative plural)
жерново́в (genitive plural)


brzëch

繼承自原始斯拉夫語 *břȗxъ, *břȗxo，繼承自原始印歐語 *bʰrewsos。


хирагана

xirágana (romanization)
xiragána (romanization)
хира́ганы
хирага́ны


Иордания

Iordánija (romanization)
Иорда́нии
Иорда́нии (nominative plural)
Иорда́ний (genitive plural)
иорда́нский

Ru-Иордания.ogg


Дили

帝力（首都名，位於東帝汶）


дяка

繼承自古盧森尼亞語 дѧ́ка (djáka)。


мапа

mápa (romanization)
ма́пы
ма́пы (nominative plural)
мап (genitive plural)


мапа

mápa (romanization)
ма́пи
ма́пи (nominative plural)
мап (genitive plural)


dech

源自原始斯拉夫語 *dъxъ。


dech

源自原始斯拉夫語 *dъxъ。

dychać, dyszeć, oddychać, tchnąć, westchnąć, wzdychać

bezdech, dychawica, oddech, przydech, tchawka, wdech, westchnienie, wydech


атеїзм

借自法語 athéisme。對比俄語 атеи́зм (ateízm)、白俄羅斯語 атэі́зм (ateízm)、波蘭語 ateizm。


бібліятэка

biblijatéka (romanization)
бібліятэ́кі
бібліятэ́кі (nominative plural)
бібліятэ́к (genitive plural)


bobek

源自bób + -ek。對比捷克語 bobek、斯洛伐克語 bobek。


bób

繼承自古波蘭語 bób，源自原始斯拉夫語 *bobъ。與捷克語 bob、保加利亞語 боб (bob)、俄語 боб (bob)同源。斯拉夫語族以外也與匈牙利語 bab、羅馬尼亞語 bob、意第緒語 באָב (bob)、芬蘭語 papu有關。


ля

ля́ дие́з

ля́ бемо́ль


яєчко

jajéčko (romanization)
яє́чка
яє́чка (nominative plural)
яє́чок (genitive plural)


Средиземное море

Sredizémnoje móre (romanization)
Средизе́много мо́ря


imbir

imbier, imgbir, imber, ingbier, ingbir, jęgbir, engbier, imgbier, inbier, inbir


молекулярна біологія

molekuljárna biolóhija (romanization)
молекуля́рної біоло́гії

zh-молекулярна_біологія-uk-noun-NHd4WZ9k


іслам

借自阿拉伯語 إِسْلَام (ʔislām, “歸順”)。對照俄語 исла́м (islám)。

islám (romanization)
ісла́му
ісла́мський (uncountable)


емкость

ёмкость (jómkostʹ)的另一種拼寫法


анатомія

派生自拉丁語 anatomia，派生自古希臘語 ἀνατομή (anatomḗ, “解剖”)，源自 ἀνά (aná, “向上”) + τέμνω (témnō, “我切割”)。對照俄語 анато́мия (anatómija)、波蘭語 anatomia。

anatómija (romanization)
анато́мії
анатомі́чний (uncountable)

Uk-анатомія.ogg


звезд

звёзд (zvjozd)的另一種拼寫法


крем для рук

krém dlja rúk (romanization)
кре́ма для ру́к
кре́мы для ру́к (nominative plural)
кре́мов для ру́к (genitive plural)


Великобританія

Великобрита́ния (Velikobritánija)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Великобританія

聯合王國、英國（西歐國家）


wybór

wybrać 的動詞派生詞。

Nie poszedłem tam zwyboru .


пылевлагонепроницаемость

пыль (pylʹ) + -е- (-e-) + вла́га (vlága) + -о- (-o-) + непроница́емость (nepronicájemostʹ)。

pylevlagonepronicájemostʹ (romanization)
пылевлагонепроница́емости
пылевлагонепроница́емости (nominative plural)
пылевлагонепроница́емостей (genitive plural)

zh-пылевлагонепроницаемость-ru-noun--2ZkikwQ


Соединённое Королевство

Sojedinjónnoje Korolévstvo (romanization)
Соединённого Короле́вства

Ru-Соединённое Королевство.ogg

Sojedinjónnoje Korolevstvo Velikobritanii i Severnoj Irlandii

zh-Соединённое_Королевство-ru-name-oOHEUXGx


magazyn

源自法語 magasin，源自古法語 maguesin，源自阿拉伯語 مَخَازِن (maḵāzin)，مَخْزَن (maḵzan, “倉庫”)的複數形，源自خَزَنَ (ḵazana, “儲存，積存”)。


Британская империя

Británskaja impérija (romanization)
Брита́нской импе́рии

Ru-Британская империя.ogg


Британские острова

Británskije ostrová (romanization)
Брита́нских острово́в


Великобритания

Velikobritánija (romanization)
Великобрита́нии
брита́нский

Ru-Великобритания.ogg

聯合王國，英國（西歐國家）


pojazd

pojeździć 的動詞派生詞。與俄語 поезд (pojezd)等同源，可能源自原始斯拉夫語 *ězda。


pomysł

pomyśleć 的動詞派生詞。

Mam pomysł, jak spędzić razem czas w ten piątek.

關於這週五咱們一起怎麼過，我有一個想法。


парфюм

源自法語 parfum，可能經德語 Parfüm借入。

parfjúm (romanization)
парфю́ма
парфю́мы (nominative plural)
парфю́мов (genitive plural)


хабар

xabár (romanization)
хабара́
хабарі́ (nominative plural)
хабарі́в (genitive plural)


odwrót

odwrócić 的動詞派生詞。


wrotycz

源自原始斯拉夫語 *vortičь。


zamach

zamachnąć 的動詞派生詞。


udział

udzielić 的動詞派生詞。


przewrót

przewrócić 的動詞派生詞。


obrót

源自原始斯拉夫語 *obvortъ。

ćwierćobrót, obrotnica, obrotnik, obrotność, obrotówka, obrócenie, półobrót


powód

源自原始斯拉夫語 *povodъ。


kosmos

源自古希臘語 κόσμος (kósmos)。


мем

mem (romanization)
ме́ма
ме́мы (nominative plural)
ме́мов (genitive plural)


мем

mem (romanization)
ме́ма
ме́ми (nominative plural)
ме́мів (genitive plural)


napęd

napędzić 的動詞派生詞。

napęd przedni

napęd optyczny

napęd taśmowy


bolid

源自法語 bolide，源自拉丁語 bolis，源自古希臘語 βολίς (bolís)。


syfilis

syfilityczny, syfiasty, syfny, syfiarski


szpinak

源自捷克語 špinák。

szpinakówka, szpinakowiec, szpinaczek, szpinak nowozelandzki, szpinak chiński, szpinak wodny


огнь

ognʹ (romanization)
огня́
огни́ (nominative plural)
огне́й (genitive plural)

ого́нь (ogónʹ, “火”)的另一種寫法


synonim

源自法語 synonyme，源自晚期拉丁語 synōnymon，源自拉丁語 synōnymum，源自古希臘語 σῠνώνῠμον (sunṓnumon)。


стен

借自法語 sthène，源自古希臘語 σθένος (sthénos, “力量”)。

stɛn (romanization)
сте́на
сте́ны (nominative plural)
сте́нов (genitive plural)


красная

krásnaja (romanization)
кра́сной
кра́сные (nominative plural)
кра́сных (genitive plural)


афта

áfta (romanization)
а́фты
а́фты (nominative plural)
афт (genitive plural)


краткая форма

krátkaja fórma (romanization)
кра́ткой фо́рмы
кра́ткие фо́рмы (nominative plural)
кра́тких фо́рм (genitive plural)


белое вино

béloje vinó (romanization)
бе́лого вина́
бе́лые ви́на (nominative plural)
бе́лых ви́н (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-белое вино.wav


красное вино

krásnoje vinó (romanization)
кра́сного вина́
кра́сные ви́на (nominative plural)
кра́сных ви́н (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-красное вино.wav


równik

源自równy + -ik。仿譯自中世紀拉丁語 aequātor。


глобальное потепление

globálʹnoje poteplénije (romanization)
глоба́льного потепле́ния

zh-глобальное_потепление-ru-noun-5VI7Ox7Y


второе

vtoróje (romanization)
второ́го
вторы́е (nominative plural)
вторы́х (genitive plural)

第二，用於во-вторы́х (vo-vtorýx)

второ́е ма́рта


ciężarek

odważnik

砝碼（作為質量標準的物體）

秤錘（讓東西變得更重的物品）

砝碼（作為質量標準的物體）


chlorek

antychlor, chlor, chloral, chloramina, chloran, chlorocyjan, chlorofil, chlorowiec


chlorofil

源自英語 chlorophyll、法語 chlorophylle，源自德語 Chlorophyll。

antychlor, chlor, chloral, chloramina, chloran, chlorocyjan, chlorek, chlorowce


блошиный рынок

blošínyj rýnok (romanization)
блоши́ного ры́нка
блоши́ные ры́нки (nominative plural)
блоши́ных ры́нков (genitive plural)


выспа

借自波蘭語 wyspa。

výspa (romanization)
вы́спы
вы́спы (nominative plural)
вы́спаў (genitive plural)
вы́спавы
вы́спенны
вы́спачка (diminutive)


Сінгапур

Sinhapúr (romanization)
Сінгапу́ра
сінгапу́рскі (uncountable)


Сінгапур

Sinhapúr (romanization)
Сінгапу́ра
сінгапу́рський (uncountable)


даліна

dalína (romanization)
далі́ны
далі́ны (nominative plural)
далі́н (genitive plural)


герпес

借自拉丁語 herpes。

gérpes (romanization)
ге́рпеса
ге́рпесы (nominative plural)
ге́рпесов (genitive plural)


Бахрейн

Baxréjn (romanization)
Бахре́йна
бахре́йнский

Ru-Бахрейн.ogg


Гренландия

Ru-Гренландия.ogg


mendel

源自中古高地德語 mandel。


Tajwan

源自漢語 臺灣／台湾 (Táiwān)。


выдвижной ящик

vydvižnój jáščik (romanization)
выдвижно́го я́щика
выдвижны́е я́щики (nominative plural)
выдвижны́х я́щиков (genitive plural)


rytm

源自拉丁語 rhythmus，源自古希臘語 ῥῠθμός (rhuthmós)。


grm

源自原始斯拉夫語 *grъmъ。


Іванов

Ivanóv (romanization)
Івано́ва
Івано́ви (nominative plural)
Івано́вих (genitive plural)
Івано́ва (feminine)

伊凡諾夫， 源自俄語的姓氏


Єреван

埃里溫，葉里溫（亞美尼亞首都）


Ірак

Irák (romanization)
Іра́ку
іра́кський (uncountable)


Іран

Irán (romanization)
Іра́ну
іра́нський (uncountable)


Австрія

Ávstrija (romanization)
А́встрії
австрі́йський (uncountable)


Берлін

Berlín (romanization)
Берлі́на
берлі́нський (uncountable)


Азовське море

Azóvsʹke móre (romanization)
Азо́вського мо́ря


В'єтнам

Vʺjetnám (romanization)
В'єтна́му
в'єтна́мський (uncountable)


Едо

来自日語 江戸 (Edo)。


Гомель

Hómelʹ (romanization)
Го́меля
го́мельський (uncountable)


Антигуа і Барбуда

Antýhua i Barbúda (romanization)
Анти́гуа і Барбу́ди

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Антигуа і Барбуда.wav


Донбас

Donbás (romanization)
Донба́са
донба́ський (uncountable)


Долина царів

Dolýna carív (romanization)
Доли́ни царі́в


Естонія

Estónija (romanization)
Есто́нії
есто́нський (uncountable)


Голландія

Hollándija (romanization)
Голла́ндії
голла́ндський (uncountable)

荷蘭（荷蘭王國的一部分）


Намібія

Namíbija (romanization)
Намі́бії
намібі́йський (uncountable)


Краків

Krákiv (romanization)
Кра́кова
кра́ківський (uncountable)


Домініканська Республіка

Dominikánsʹka Respúblika (romanization)
Домініка́нської Респу́бліки

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Домініканська Республіка.wav

zh-Домініканська_Республіка-uk-name-Ccg-bZxr


Скоп'є

斯科普里，史高比耶（北馬其頓首都）


Ліхтенштейн

Lixtenštéjn (romanization)
Ліхтенште́йну
ліхтенште́йнський (uncountable)


Італія

Itálija (romanization)
Іта́лії
італі́йський (uncountable)


Мозамбік

Mozambík (romanization)
Мозамбі́ку
мозамбі́кський (uncountable)


Познань

Póznanʹ (romanization)
По́знані
по́знанський (uncountable)


Голодомор

来自мори́ти го́лодом (morýty hólodom, “使饿死”)。对比捷克語 hladomor。

голодомо́р

holodomór, “大饥荒；饥民”


Південна Корея

Pivdénna Koréja (romanization)
Півде́нної Коре́ї


Кримський півострів

Krýmsʹkyj pivóstriv (romanization)
Кри́мського піво́строву

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Кримський півострів.wav


Йордан

来自教會斯拉夫語 [具體何詞?]，来自古希臘語 Ἰορδάνης (Iordánēs)，源自聖經希伯來語 יַרְדֵּן (yardén, “約旦（河）”)。


Сербія

Sérbija (romanization)
Се́рбії
се́рбський (uncountable)


Київська Русь

Kýjivsʹka Rúsʹ (romanization)
Ки́ївської Ру́сі
Ки́ївської Русі́


СРСР

Сою́з Радя́нських Соціалісти́чних Респу́блік (Sojúz Radjánsʹkyx Socialistýčnyx Respúblik)之首字母縮略詞。


Нова Зеландія

Nová Zelándija (romanization)
Ново́ї Зела́ндії
новозела́ндський (uncountable)


Словенія

Slovénija (romanization)
Слове́нії
слове́нський (uncountable)


Гамбія

岡比亞，甘比亞（國家名，位於非洲）


Північна Корея

Pivníčna Koréja (romanization)
Півні́чної Коре́ї


Північна Македонія

Pivníčna Makedónija (romanization)
Півні́чної Македо́нії


Путін

Pútin (romanization)
Пу́тіна
Пу́тіни (nominative plural)
Пу́тіних (genitive plural)
Пу́тіна (feminine)

源自俄语的姓氏普京，普廷，普丁，普亭


Ленін

Lénin (romanization)
Ле́ніна
Ле́ніни (nominative plural)
Ле́ніних (genitive plural)
Ле́ніна (feminine)
ле́нінський

Володи́мир Іллі́ч Ле́нін

弗拉迪米爾·伊里奇·列寧


Сімферополь

Simferópolʹ (romanization)
Сімферо́поля
сімферо́польський (uncountable)

Uk-Сімферополь.ogg

辛菲羅波爾（克里米亞首都）


Шрі-Ланка

Šri-Lanká (romanization)
Шрі-Ланки́
шріланкі́йський (uncountable)


Чорногорія

Čornohórija (romanization)
Чорного́рії
чорного́рський (uncountable)

黑山，蒙特內哥羅，蒙特尼哥羅


Сонячна система

Sónjačna systéma (romanization)
Со́нячної систе́ми


Нікарагуа

尼加拉瓜（尼加拉瓜湖名）


Швеція

Švécija (romanization)
Шве́ції
шве́дський (uncountable)


Нігер

尼日爾（國家名，位於西非）


Франція

Fráncija (romanization)
Фра́нції
францу́зький (uncountable)


абсент

absént (romanization)
абсе́нту
абсе́нти (nominative plural)
абсе́нтів (genitive plural)


Російська Федерація

Rosíjsʹka Federácija (romanization)
Росі́йської Федера́ції

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Російська Федерація.wav


Іспанія

Ispánija (romanization)
Іспа́нії
іспа́нський (uncountable)


Чехословаччина

Čexoslováččyna (romanization)
Чехослова́ччини
чехослова́цький (uncountable)


Фінляндія

Finljándija (romanization)
Фінля́ндії
фінля́ндський (uncountable)
фі́нський (uncountable)


абревіатура

abreviatúra (romanization)
абревіату́ри
абревіату́ри (nominative plural)
абревіату́р (genitive plural)


Південно-Африканська Республіка

Pivdénno-Afrykánsʹka Respúblika (romanization)
Півде́нно-Африка́нської Респу́бліки

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Південно-Африканська Республіка.wav

zh-Південно-Африканська_Республіка-uk-name-W0ZcRISN


Баварія

Bavárija (romanization)
Бава́рії
бава́рський (uncountable)

巴伐利亞，拜恩，拜仁（州名，位於德國東南部）


Саудівська Аравія

Saúdivsʹka Arávija (romanization)
Сау́дівської Ара́вії

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Саудівська Аравія.wav

沙特阿拉伯，沙烏地阿拉伯


акваріум

akvárium (romanization)
аква́ріума
аква́ріуми (nominative plural)
аква́ріумів (genitive plural)


Східний Тимор

Sxídnyj Tymór (romanization)
Схі́дного Тимо́ру
східнотимо́рський (uncountable)


авіабілет

aviabilét (romanization)
авіабіле́та
авіабіле́ти (nominative plural)
авіабіле́тів (genitive plural)


авіаносець

avianósecʹ (romanization)
авіано́сця
авіано́сці (nominative plural)
авіано́сців (genitive plural)


Сполучене Королівство

Spolúčene Korolívstvo (romanization)
Сполу́ченого Королі́вства

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сполучене Королівство.wav

英國，大不列顛及北愛爾蘭聯合王國

zh-Сполучене_Королівство-uk-name-AamGAW7v


Гавана

Havána (romanization)
Гава́ни
гава́нський (uncountable)


Гвінея-Бісау

Hvinéja-Bisáu (romanization)
Гвіне́ї-Біса́у
гвіне́я-біса́уський (uncountable)

幾內亞比紹，幾內亞比索（國家名，位於西非）


Бурунді

蒲隆地，布隆迪（國家名，位於非洲）


Ефіопія

埃塞俄比亞，衣索比亞（國家名，位於非洲）


Центральна Європа

Centrálʹna Jevrópa (romanization)
Центра́льної Євро́пи


автовантажник

avtovantážnyk (romanization)
автованта́жника
автованта́жники (nominative plural)
автованта́жників (genitive plural)


Відень

与波蘭語 Wiedeń、捷克語 Vídeň、斯洛伐克語 Viedeň同源。

Vídenʹ (romanization)
Ві́дня
ві́денський (uncountable)


Венесуела

委內瑞拉（國家名，位於南美洲）


англіцизм

anhlicýzm (romanization)
англіци́зму
англіци́зми (nominative plural)
англіци́змів (genitive plural)

英國英語，英式用語，英國特色


Джибуті

吉布提，吉布地（國家名，位於非洲）

吉布提，吉布地（首都名，位於吉布提）


антибіотик

antybiótyk (romanization)
антибіо́тика
антибіо́тики (nominative plural)
антибіо́тиків (genitive plural)


Латвія

Látvija (romanization)
Ла́твії
латві́йський (uncountable)
лати́ський (uncountable)


антена

anténa (romanization)
анте́ни
анте́ни (nominative plural)
анте́н (genitive plural)


астероїд

asterójid (romanization)
астеро́їда
астеро́їди (nominative plural)
астеро́їдів (genitive plural)
астеро́їдний


Брест

布列斯特（白俄羅斯城市）


академія

akadémija (romanization)
акаде́мії
акаде́мії (nominative plural)
акаде́мій (genitive plural)

Uk-академія.ogg


Харків

Xárkiv (romanization)
Ха́ркова
ха́рківський (uncountable)

哈爾科夫（位於烏克蘭的城市）


Об'єднані Арабські Емірати

Obʺjédnani Arábsʹki Emiráty (romanization)
Об'є́днаних Ара́бських Еміра́тів

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Об'єднані Арабські Емірати.wav

阿拉伯聯合酋長國，阿聯酋（國家名，位於西亞）

zh-Об'єднані_Арабські_Емірати-uk-name-GFJVXExl


Румунія

Rumúnija (romanization)
Руму́нії
руму́нський (uncountable)

羅馬尼亞（國家名，位於東南歐）


база даних

báza dányx (romanization)
ба́зи да́них
ба́зи да́них (nominative plural)
ба́з да́них (genitive plural)


Демократична Республіка Конго

Demokratýčna Respúblika Kónho (romanization)
Демократи́чної Респу́бліки Ко́нго

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Демократична Республіка Конго.wav

剛果民主共和國（國家名，位於非洲）

zh-Демократична_Республіка_Конго-uk-name-gukAyACv


Екваторіальна Гвінея

Ekvatoriálʹna Hvinéja (romanization)
Екваторіа́льної Гвіне́ї

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Екваторіальна Гвінея.wav

赤道幾內亞（國家名，位於中非）

zh-Екваторіальна_Гвінея-uk-name-Gm9BEmA4


афіша

借自法語 affiche。对比俄語 афи́ша (afíša)、波蘭語 afisz。

afíša (romanization)
афі́ші
афі́ші (nominative plural)
афі́ш (genitive plural)


амбіція

来自拉丁語 ambitiō。对比俄語 амби́ция (ambícija)、波蘭語 ambicja。

ambícija (romanization)
амбі́ції
амбі́ції (nominative plural)
амбі́цій (genitive plural)
амбі́тний
амбіці́йний

Uk-амбіція.ogg


Вірменія

亞美尼亞（國家名，位於亞洲與歐洲）


Російська імперія

Rosíjsʹka impérija (romanization)
Росі́йської імпе́рії

俄羅斯帝國（舊帝國名，位於亞洲和東歐）


Радянський Союз

Radjánsʹkyj Sojúz (romanization)
Радя́нського Сою́зу

蘇維埃聯盟（1922至1991年存在的國家名，位於亞洲和東歐）


Венеція

借自意大利語 Venezia。对比俄語 Вене́ция (Venécija)、白俄羅斯語 Вене́цыя (Vjenjécyja)。


брижа

brýža (romanization)
бри́жі
бри́жі (nominative plural)
бри́жів (genitive plural)
бриж (genitive plural)


банківський рахунок

bánkivsʹkyj raxúnok (romanization)
ба́нківського раху́нку
ба́нківські раху́нки (nominative plural)
ба́нківських раху́нків (genitive plural)


антонім

借自法語 antonyme。对比俄語 анто́ним (antónim)、波蘭語 antonim。

antónim (romanization)
анто́німа
анто́німи (nominative plural)
анто́німів (genitive plural)


безпека

bezpéka (romanization)
безпе́ки
безпе́ки (nominative plural)
безпе́к (genitive plural)

Uk-безпека.ogg


Туреччина

源自 туре́цьк- (turécʹk-, “土耳其的”) + -ина (-yna)。

Туре́цька Респу́бліка

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）


бавовна

来自德語 Baumwolle。对比波蘭語 bawełna、捷克語 bavlna。

bavóvna (romanization)
баво́вни
баво́вняний (uncountable)
бавовня́ний (uncountable)

Uk-бавовна.ogg


брусниця

brusnýcja (romanization)
брусни́ці
брусни́ці (nominative plural)
брусни́ць (genitive plural)


Буркіна-Фасо

布基納法索，布吉納法索（國家名，位於非洲）


Буркіна-Фасо

布基納法索，布吉納法索（國家名，位於非洲）


багатство

来自原始斯拉夫語 *bogatьstvo，或来自бага́тий (bahátyj) + -ство (-stvo)。

bahátstvo (romanization)
бага́тства
бага́тства (nominative plural)
бага́тств (genitive plural)

Uk-багатство.ogg


бурулька

burúlʹka (romanization)
буру́льки
буру́льки (nominative plural)
буру́льок (genitive plural)

Uk-бурулька.ogg


безробіття

来自без- (bez-) + робо́та f (robóta, “工作”) + -ття (-ttja)。


акція

派生自拉丁語 āctiō。对比俄語 а́кция (ákcija)、白俄羅斯語 а́кцыя (ákcyja)、波蘭語 akcja。

ákcija (romanization)
а́кції
а́кції (nominative plural)
а́кцій (genitive plural)


броварня

брова́р (brovár, “釀酒師，釀酒廠”) + -ня (-nja)

brovárnja (romanization)
брова́рні
брова́рні (nominative plural)
брова́рень (genitive plural)


алегорія

借自古希臘語 ἀλληγορία (allēgoría)。对比俄語 аллего́рия (allegórija)、白俄羅斯語 алего́рыя (aljehóryja)、波蘭語 alegoria。

alehórija (romanization)
алего́рії
алего́рії (nominative plural)
алего́рій (genitive plural)
алегори́чний


автоматизація

借自法語 automatisation。同源词有俄語 автоматиза́ция (avtomatizácija)、白俄羅斯語 аўтаматыза́цыя (aŭtamatyzácyja)、波蘭語 automatyzacja。

avtomatyzácija (romanization)
автоматиза́ції
автоматиза́ції (nominative plural)
автоматиза́цій (genitive plural)


бліцкриг

blickrýh (romanization)
бліцкри́гу
бліцкри́ги (nominative plural)
бліцкри́гів (genitive plural)
бліцкри́говий


арешт

aréšt (romanization)
аре́шту
аре́шти (nominative plural)
аре́штів (genitive plural)


варіант

variánt (romanization)
варіа́нта
варіа́нти (nominative plural)
варіа́нтів (genitive plural)

Uk-варіант.ogg