ива

繼承自古東斯拉夫語 и́ва (íva)，來自原始斯拉夫語 *jь̀va，來自原始波羅的-斯拉夫語 *éiˀwāˀ，來自原始印歐語 *h₁eyHwéh₂ (“紫杉”)。與俄語 и́ва (íva)、古波蘭語 iwa、古教會斯拉夫語 ива (iva)等同源。

на той же мождчале у иве рубежы; знову на волотовцк у волсе рубежы

na toj že moždčale u ive rubežy; znovu na volotovck u volse rubežy


карась

繼承自古東斯拉夫語 карась (karasĭ)，來自原始斯拉夫語 *karasь；更遠的源頭不明。與俄語 кара́сь (karásʹ)同源。

karásʹ (romanization)
карасе́въ (genitive plural)
кара́сикъ (diminutive)

купили рыбы для пана Куроша, щупаки три, карасевъ пять, дали золот. одинъ

給庫羅什大人買的魚，三條、五條鯽魚，花了1個茲羅提

kupili ryby dlja pana Kuroša, ščupaki tri, karasev pjatʹ, dali zolot. odin

которое рыбы розное: щукъ, карасий,… было вловлено за пятдесят золотых полских

魚的種類真是夠多：有狗魚、鯽魚，…價格是50波蘭茲羅提

kotoroje ryby roznoje: ščuk, karasij,… bylo vlovleno za pjatdesjat zolotyx polskix


кошка

繼承自未經證實的古東斯拉夫語 *ко́чька (*kóčĭka)，來自原始斯拉夫語 *kòťьka，來自*kòťь，來自*kòtъ。與俄語 ко́шка (kóška)同源。

слꙋжили емꙋ пси, кошки, птахи


лось

繼承自古東斯拉夫語 лось (losĭ)，來自原始斯拉夫語 *ȏlsь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *alśis，來自原始印歐語 *h₁ólḱis，來自*h₁el-。與俄語 лось (losʹ)、古波蘭語 łoś同源。

…и ѡт тых ѕвѣрѡв єдины на по́карⸯмъ ꙗко є́ленѣ, са́ръны, лѡ́сѣ, зꙋбре́ве

…i ot tyx zvěrôv jediny na pókarm jako jéleně, sárny, lốsě, zubréve

ричитⸯ лосъ егда иматⸯ траву

видѣломъ мѣсцо, гдѣ лося забито

кгды в остꙋпахъ поⸯмают албо забют лосѧ, еленѧ, вепра, анижели ѡ сто воловъ радовали

gdy v ostupax pojmajut albo zabjut losja, elenja, vepra, aniželi o sto volov radovali


рысь

繼承自古東斯拉夫語 рꙑсь (rysĭ)，來自原始斯拉夫語 *rỳsь，來自*lỳsь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *lū́ˀśis，來自原始印歐語 *lúHḱis，來自*lewk-。與俄語 рысь (rysʹ)、古教會斯拉夫語 рꙑсь (rysĭ)同源。

рыси на том ѡстрове великіе

на своихъ волокахъ подданымъ вольно забити волка, лисицу, рыся

na svoʲix volokax poddanym volʹno zabiti volka, lisicu, rysja

ꙋставуем цену зверем дикимъ… за серну полкопы гр҃шеⸯ а за рысь рубль гр҃шеⸯ

ustavujem cenu zverem dikim… za sernu polkopy hrošej a za rysʹ rublʹ hrošej

мѣлъ до Люблина товаръ свой:… рысь 1, шацовино за копъ 4, футеръ кроликовыхъ 3

měl do Ljublina tovar svoj:… rysʹ 1, šacovino za kop 4, futer krolikovyx 3

плащикъ сорный, переды рысями подбитый, а задъ лисами

plaščik sornyj, peredy rysjami podbityj, a zad lisami


сало

繼承自古東斯拉夫語 са́ло (sálo)，來自原始斯拉夫語 *sadlo，源頭來自原始印歐語 *sed-。與俄語 са́ло (sálo)、古教會斯拉夫語 сало (salo)等同源。

купили… сала орлего фунты два

украдено… сало вепровое кунъпъ одинъ


свинина

繼承自古東斯拉夫語 свини́на (svinína)，來自原始斯拉夫語 *svinina，來自*svinъ。等同於свинѧ́ (svinjá) + -ина (-ina)。與俄語 свини́на (svinína)同源。

в тых людеи… дюдское мꙗсо ꙗдꙗтъ ѡбꙋжаючи ꙗко свининꙋ

v tyx ljudei… djudskoje mjaso jadjat obužajuči jako svininu


сельдь

繼承自古東斯拉夫語 сельдь (selĭdĭ)，源自 *сьлдь (*sĭldĭ)，源自古諾爾斯語 síld，最终源自原始日耳曼語 *sīlą。與俄語 сельдь (selʹdʹ) 同源。

Сельдей 10 десѧтковъ 12-15 гр.


собака

繼承自古東斯拉夫語 соба́ка (sobáka)，借自中古伊朗語支 *sabāka- (方言)，源自原始米底-安息語 *spā́kəh，最终源自原始伊朗語 *cwā́，源自原始印度-伊朗語 *ćwā́，源自原始印歐語 *ḱwṓ。與俄語 соба́ка (sobáka)、上古米底語 σπάκα (spā́kəʰ)、古典亞美尼亞語 ասպակ (aspak)、阿維斯陀語 𐬯𐬞𐬀𐬐𐬀 (spaka)等同源。

sobáka (romanization)
собачїй (relational adjective)
собачка (diminutive)

к озерꙋ з неводомъ ехати волно а собаки емꙋ не брати

k ozeru z nevodom exati volno a sobaki emu ne brati


шишка

繼承自古東斯拉夫語 ши́шька (šíšĭka)，來自原始斯拉夫語 *šišьka。源頭可能來自原始印歐語 *kes-。和俄語 ши́шка (šíška)同源。

šíška (romanization)
ши́шечный (relational adjective)

шишки кедровые

шишки ꙗловые


щука

繼承自古東斯拉夫語 *щу́ка (*ščúka)，來自原始斯拉夫語 *ščùka。與俄語 щу́ка (ščúka)、古諾夫哥羅德語 щю́ка (śćjúka)、方言古波蘭語 szczuka等同源。首次記錄於16世紀

повинни давать… по щуцѣ вялой зъ дымуⸯ

харчы въ дорогу купили розное… щукъ спорыхъ вялыхъ двѣ

xarčy v dorohu kupili roznoje… ščuk sporyx vjalyx dvě

купили… рыбы вялой щуки 3, бакавни, лини 2

kupili… ryby vjaloj ščuki 3, bakavni, lini 2


зекгаръ

借自古波蘭語 zegar，源自中古高地德語 seigære。

zégar (romanization)
зекгарꙋ (genitive)
зекгаровый (relational adjective)
зекгарокъ (diminutive)
зекгарекъ (diminutive)

на зекгару звонокъ невеликій


свинарникъ

源自 *свина́ръ (*svinár) + -никъ (-nik)，源自 свинѧ́ (svinjá，“豬”) + -аръ (-ar)。和俄語 свина́рник (svinárnik) 同源。

svinárnik (romanization)
свинарника (genitive)
свинарники (nominative plural)
свинарниковъ (genitive plural)
свинарничокъ (diminutive)

у концу тое оборы свинарничокъ старый


пращꙋрѧ

源自 пращꙋръ (praščur) + -ѧ (-ja).。和古波蘭語 praszczurzę 同源。

praščurja (romanization)
пращꙋрѧты (genitive)
пращꙋрѧта (nominative plural)
пращꙋрѧтъ (genitive plural)

сѣмѧ их оурѧдно перед ними и пращꙋрѧта их перед ѡчима их

sěmja ix urjadno pered nimi i praščurjata ix pered očima ix


хвоꙗ

繼承自原始斯拉夫語 *xvòja，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *skwajāˀ，繼承自原始印歐語 *skwoy-eh₂，源自 *skwoy-。和俄語 хво́я (xvója)、古捷克語 chvojě 同源。

xvója (romanization)
хвои
хвои
хвой
хвойный
хвоевый

шостакъ повелъ… по хвоꙗмъ по ѡльхамъ по березамъ

šostak povel… po xvojam po olʹxam po berezam


осмъ

繼承自古東斯拉夫語 о́смь (ósmĭ)，繼承自原始斯拉夫語 *osmь (“8”)，源自 *òsmъ (“第八”)，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *aśmas，最終繼承自原始印歐語 *oḱtṓwos，源自 *oḱtṓw (“8”)。 同源詞包括俄語 во́семь (vósemʹ)（源自中古俄語 восмь (vosmʹ)、осмь (osmʹ)）、古諾夫哥羅德語 осмъ (osmŭ)、осъмъ (osŭmŭ) 和古教會斯拉夫語 осмь (osmĭ)。

конь стоꙗл наменшъ копъ ѡсмъ грошэⸯ

ѡ хорошом которыⸯ тридцат и осмъ лет ѿ одра не воставалъ

o xorošom kotoryj tridcat i osm let ot odra ne vostaval

За поллибры пареру для писаня картокъ, асмаковъ осмъ

Za pollibry pareru dlja pisanja kartok, asmakov osm


осмънадцать

早期 осмъна́десѧть (osmnádesjatʹ) 的短形式；繼承自古東斯拉夫語 осмьнадесѧть (osmĭnadesętĭ)，繼承自原始斯拉夫語 *osmь na desęte (“18”)，源自 *osmь (“8”) + *na (“在…之上”) + *desęte (“10”) 的複合。 和俄語 восемна́дцать (vosemnádcatʹ)（源自中古俄語 восмьнадцать (vosmʹnadcatʹ)、осмьнадцать (osmʹnadcatʹ)）同源。

лета мꙋщизна маеть мети зꙋполные ѡсмънадцать летъ, а девка тринадъцать летъ

leta muščizna majetʹ meti zupolnyje osmnadcatʹ let, a devka trinadcatʹ let

А мыто имаютъ платити… от Леоубїа по осмънадесѣте гроши

A myto imajut platiti… ot Leubia po osmnadesěte hroši

…а мелъ сыну ꙋ себе дорослые восмънадцати летехъ а не нижеⸯ

…a mel synu u sebe doroslyje vosmnadcati letex a ne nižej

ковши серебреные у осмнадцать гривенъ серебра

kovši serebrenyje u osmnadcatʹ hriven serebra

Волокити, харчи; проторовъ моихъ годъ за вусѣмнадцять якъ право учитъ

Volokiti, xarči; protorov moʲix hod za vusěmnadcjatʹ jak pravo učit


осмънасте

源自早期 осмъна́десѧть (osmnádesjatʹ) 的短形式。和古捷克語 osmnádste、osminádste、osmnádcte、osmnáste、osmnácte 以及波蘭語 osiemnaście 同源。

…коштовал осмънасте копъ грошей литовских

поеднал пан александэр пна волского ѡсмънасту сот коп грш

pojednal pan aleksander pna volskoho osmnastu sot kop hrš

Поденщикомъ тремъ по гроши осемнасту


осмъдесѧтъ

繼承自古東斯拉夫語 осмьдесѧтъ (osmĭdesętŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *osmь desętъ (“80”)，源自 *osmь (“8”) + *desętъ (“10”) 的複合。 同源詞包括俄語 во́семьдесят (vósemʹdesjat)、古教會斯拉夫語 осмь десѧтъ (osmĭ desętŭ)。

и мы… оу его людей оузѧли есмо осмъдесѧтъ грошей

i my… u eho ljudej uzjali esmo osmdesjat hrošej

ему за пърацу дали золот. восемъдесятъ…

за вола осмъдесѧт грошеⸯ

мѣлъ вѣку своего лѣт ѡсмъдесѧт ѡдинъ годъ

кꙋпил ꙋ него два захцика за ѡсмѣдесꙗти коп грошеи

kupil u neho dva zaxcika za osmědesjati kop hrošei


осмъсотъ

繼承自古東斯拉夫語 осмьсо́тъ (osmĭsótŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *osmь sъtъ (“800”)，源自 *osmь (“8”) + *sъto (“100”) 的複合。 同源詞包括俄語 восемьсо́т (vosemʹsót)。

напозычал розными часы тры тисечы и осмъсотъ копъ грошей

napozyčal roznymi časy try tisečy i osmsot kop hrošej

В тоⸯ час пришло до александра ѡсмъсотъ греков

V toj čas prišlo do aleksandra osmsot hrekov

ктиторове по осмъсотъ золотыхъ, и более берꙋтъ

ktitorove po osmsot zolotyx, i boleje berut


котъ

繼承自古東斯拉夫語 котъ (kotŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *kòtъ，源自拉丁語 cattus。同源詞包括俄語 кот (kot)、古波蘭語 kot 和古捷克語 kot。

кошка (feminine)
котка (feminine)
котовый (relational adjective)
котикъ (diminutive)

стоꙗчи на порогу ѡбачилъ чорные коты, ижъ ложко богача ѡоточили

stojači na porohu obačil čornyje koty, iž ložko bohača ootočili

нѣкоторыи кота, и пса, и волка, и малпꙋ… и иншіе речи створеные чтили

někotoryj kota, i psa, i volka, i malpu… i inšije reči stvorenyje čtili

Піѳѵкъ: Котⸯ морскій, малпа, кочкодан, обезѧна

Pifik: Kot morskij, malpa, kočkodan, obezjana


слонъ

繼承自古東斯拉夫語 слонъ (slonŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *slȍnъ。同源詞包括俄語 слон (slon)、古教會斯拉夫語 слонь (slonĭ)。

slon (romanization)
слоновый (relational adjective)

ꙗко река дивнаѧ мелⸯка, по неи же агⸯнець брести можеть а глꙋбока слонъ ꙋбо пливати мусить

jako reka divnaja melka, po nei že ahnecʹ bresti možetʹ a hluboka slon ubo plivati musitʹ


лисъ

繼承自古東斯拉夫語 лисъ (lisŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *lìsъ。同源詞包括俄語 лис (lis)、古教會斯拉夫語 лисъ (lisŭ)。

lis (romanization)
лиса (genitive)
лисы (nominative plural)
лисовъ (genitive plural)
лисица (feminine)

ꙗ́къ ли́сы вⸯ ꙗ́мѣ сѣдѧт