din

din Spania


discuție

Discuția asta e complet proastă.


cină

源自拉丁語 cēna ← 原始意大利語 *kert(e)snā ← 原始印歐語 *kert-sna ← *ker-, *sker-。

Când o să luăm cina astăzi?

咱們今晚什麼時候去吃晚餐啊？


război

源自斯拉夫語族 *orzbojь。對比俄語 разбой (razboj, “搶劫”), 塞爾維亞-克羅地亞語 razboj。也見阿羅馬尼亞語 arãzboi。

După sfârșitul războiului, majoritatea soldaților s-a întors în țările lor, dar ceilalți au hotărât să rămână.

戰後絕大部分的士兵都回到了他們的祖國，但有一部分人選擇了留下來。


pulă

可能源自通俗拉丁語 pulla，拉丁語 pullus (“後代，小孩，幼崽，小雞等”)的陰性形式。對比阿羅馬尼亞語 pulã，加泰羅尼亞語、西班牙語 polla，達爾馬提亞語 pula。也有可能（可能性較小）派生自通俗拉丁語詞根*pūbula ← pūbes。

A zâmbit când am pus mâna între coapsele lui și am început să-i dezmierd pula.

他笑著，我把手伸進他兩腿之間，開始擼他的雞巴。

:Template:貶（用於朋友間） 傻屌，屌人，夥計

Măi pulă, ce faci la opt?

嘿傻屌，8點了，你在幹啥呢？

Pula știe.


pulă

（簡短、粗俗的否定回答）

"Ai ceva bani?" "Pula."


bilet

Gdzie mogę kupić bilet?

Proszę skasować bilet.


bilet

I-am dat gardei biletul.


boală

原始斯拉夫語 *bolь。對比塞爾維亞-克羅地亞語 bol。

o boală contagioasă


mesaj

Eu am scris mesajul.


România

România e o țară foarte frumoasă.

羅馬尼亞的確是個美麗的國家。

Limba României și a poporului ei, nesurprinzător, se numește română.

The language of Romania and her people, unsurprisingly, is called Romanian.


românesc

român (“羅馬尼亞人”) + -esc。對比晚期拉丁語/通俗拉丁語 rōmāniscus。

românească (feminine singular)
românești (plural)

Politica românească e mult prea hazlie.

羅馬尼亞的政治真是太愚蠢了。


românește

形容詞românesc (“羅馬尼亞的”)的副詞形，源自român + -ește。

Vorbiți românește?

Înțeleg puțin românește.


vorbi

Știi să vorbești românește?

你知道怎麼說羅馬尼亞語嗎？


mamă

源自拉丁語 mamma。對比阿羅馬尼亞語 mamã, 羅曼什語 mamma, mumma, 撒丁語 mama, mamma。

Aceasta e mama mea.


copil

原義為“私生子”，可能源自原始斯拉夫語 *kopylъ (“生出，長出；私生子”)（對比烏克蘭語 копил (kopyl)或копиля (kopylja), 塞爾維亞-克羅地亞語 копиле (kȍpile), 保加利亞語 ко́пеле (kópele)），源自*kopàti (“挖掘”)。對比同源的阿爾巴尼亞語 kopil, 中古希臘語 κόπελος (kópelos)。亦源自古巴爾幹語言基底詞。對比阿羅馬尼亞語 cochil。

Am doi copii.


târziu

源自通俗拉丁語 *tardīvus ← 拉丁語 tardus。對比阿羅馬尼亞語 tãrdziu, 法語 tardif, 意大利語 tardivo, 奧克語 tardiu, 葡萄牙語 tardio, 西班牙語 tardío。

Voi ați plecat cam târziu.


tată

Acesta e tatăl meu.

Contrar credinței populare, copiii au nevoie de tați.

與普遍的想法相反，孩子們需要的是父親。


când

源自拉丁語 quandō。

Când vom pleca?


secol

Suntem acum în secolul al XXI-lea.

我們目前正處於21世紀。


bărbat

源自拉丁語 barbātus ← barba，可能源自原始印歐語 *bʰardʰeh₂tos (“長鬍子的”)。

Îmi plac bărbații musculoși.

Din punct de vedere a biologiei moleculare bărbatul se deosebește de femeie prin cromozomii sexuali care la femeie sunt XX iar XY la bărbat.

從分子生物學的角度來看，男性與女性在性染色體上有不同，女性為 XX ，而男性為 XY 。


avea

源自拉丁語 habeō (“有，持”)，可能源自原始意大利語 *habēō或*haβēō，可能源自原始印歐語 *gʰh₁bʰ- (“抓，拿”)。

Eu am o soră.

(反身)(賓格，常與cu連用) 處於

a se avea bine/rău (cu cineva)

(助動詞):Template:分類 用於形成其他時態。
與過去分詞連用，形成完成時。

Eu te-am văzut pe tine.

Te-a văzut pe tine?

(助動詞):Template:分類 用於形成其他時態。
與虛擬形連用，形成未來時的變體。

Am să te vizitez odată.

(助動詞):Template:分類 用於形成其他時態。
與不定式連用，形成條件現在時。

Aș face-o dacă aș putea.

Ai vrea să vii cu mine?

(助動詞):Template:分類 用於形成其他時態。
與fi和過去分詞連用，形成條件完成時。

Aș fi venit dacă aș fi avut timp.

要是我那個時候有時間，我本來會來的。


fiică

Eu sunt fiica lui.

Au două fiice.

Astăzi e ziua de naștere a fiicei mele.


băiat

確切詞源未知。可能源自bărbat (“男人”)。也有其他說法認為源自通俗拉丁語 *bailliator或*bailiatus ← *bailliare ← *bailare ← 拉丁語 baiulāre (“負擔”)。參見動詞băia（對比îmbăia），或源自中世紀拉丁語 bailetus ← baietus (“童僕”)。

Băiatul mănâncă un măr.


fată

源自拉丁語 fēta，fētus的陰性形。

Ce face fata asta?

Acele fete vorbesc germană.

E fata mea.

Avem două fete.


ceapă

:Template:不可數 洋蔥 （作蔬菜時）

Am luat niște ceapă.


cafea

借自鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve)，源自阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa)。參見法語 café。

Cafea, ești singurul meu prieten.

咖啡，你是我惟一的朋友。


duce

源自拉丁語 dūcere，dūcō的現在主動不定式，源自原始意大利語 *doukō ← 原始印歐語 *déwketi，源自詞根*dewk-。

a duce de nas

Drumul ăsta duce la casa mea.

Mă duc acasă.


câine

源自拉丁語 canis, canem ← 原始意大利語 *kō (賓格*kwanem)，源自原始印歐語 *ḱwṓ (賓格*ḱwónm̥)。

Dă câinelui un os.


domn

Scuzați-mă, domnule


spune

源自拉丁語 expōnere，expōnō的現在主動不定式。參見借詞expune。

Nu înțeleg ce vrei să spui.


durea

源自拉丁語 dolēre，doleō的現在主動不定式，源自原始意大利語 *doleō (“受傷”)，源自原始印歐語 *dolh₁éyeti (“分割”)，源自*delh₁- (“切”)。

Mă doare capul.

Te doare capul?


drept

dreaptă (feminine singular)
drepți (masculine plural)
drepte (feminine neuter plural)

piciorul meu drept


deschide

源自拉丁語 disclūdere，disclūdō的現在主動不定式。對比阿羅馬尼亞語 dishcljid, dishcljidiri, 意大利語 dischiudere。

Deschide fereastra.


față

源自通俗拉丁語 *facia ← 拉丁語 faciēs (“臉，面容，形狀”)。

Sunt niște copii în fața școlii.


că

源自拉丁語 quod，源自原始印歐語 *kʷod。

相當於英語的聯繫代詞that。

Sperăm că îți place casa nouă.

A spus că va fi la spital.

Să dormim, că-i târziu.


foame

源自拉丁語 famēs ← 原始印歐語 *dʰH- (“消失”)。對比加利西亞語 fame, 法語 faim, 意大利語 fame, 葡萄牙語 fome。羅馬尼亞語的發音發展過程不規則，-oa- 一般是源自拉丁語 -o-，但此處對比葡萄牙語、達爾馬提亞語fum、羅曼什語fom。這種發展過程有多種說法，沒有一種特別確定：有的認為受無聲調的派生形式的影響，如fometos < *fămetos，或參見有關的foamete，可能與無關的拉丁語fōmes, fōmitem (“火種”)混淆 (參見iască (“火種”) ← ēsca (“食物”))；也參見înota (意大利語nuotare)。

Mi-e foame.

Te rog, dă-mi niște mâncare pentru că mor de foame.

給我點兒吃的吧，我快餓死了。


fiu

源自拉丁語 fīlius。儘管表面上十分相似，意思也相近，但與匈牙利語 fiú (源自烏拉爾語系)無關。

Eu sunt fiul ei.

Au doi fii.

Astăzi e ziua de naștere a fiului meu.


geamăn

geamănă (feminine singular)
gemeni (masculine plural)
gemene (feminine neuter plural)

Adrian și Cristian sunt gemeni.

阿德里安和克里斯提安是孿生子。

Natalia și Măria sunt gemene.

娜塔莉亞和瑪利亞是孿生女。


veneric

venerică (feminine singular)
venerici (masculine plural)
venerice (feminine neuter plural)

boală venerică


prânz

源自拉丁語 prandium，源自原始印歐語。對比意大利語 pranzo, 阿羅馬尼亞語 prãndzu。

Ce vrei să mănânci la prânz mai târziu?

待會的中午飯你想吃什麼？


naștere

zi de naștere


întâlni

în- + tâlni，可能源自匈牙利語 talál。

Îmi face plăcere să vă-ntâlnesc


naște

源自通俗拉丁語 *nascĕre，源自拉丁語 nāscor, nāscī，源自gnāscor，源自原始意大利語 *gnāskōr，源自原始印歐語 *ǵenh₁-。

M-am născut în 1988.


atât

Nu te încrunta atât de mult.


-ist

-istă (feminine singular)
-iști (masculine plural)
-iste (feminine neuter plural)

pianist

anarhist

rasist


cădea

源自通俗拉丁語 *cadēre ← 拉丁語 cadere，cadō的現在主動不定式，源自原始意大利語 *kadō ← 原始印歐語 *ḱh₂d- (“掉，落，跌”)。

Am căzut și nu pot să mă ridic!


pantalon

Unde-mi sunt pantalonii?


cântec

Îmi place acest cântec. Este cel mai frumos pe care l-am auzit.

我喜歡這首歌。這是我聽過最好的一首。


moarte

源自拉丁語 mors ← 原始印歐語 *mértis (“死亡”)，源自*mer- (“死”)。

numele morții


evanghelie

源自希臘語 εὐαγγέλιον (euangélion)。

Evanghelia după Matei


după

源自拉丁語 de post (“之後”)。與意大利語 dopo同源。對比法語 depuis, 葡萄牙語 depois, 西班牙語 después, 阿羅馬尼亞語 dupã。

stau după tine

o cunosc doar după nume


pește

Miroase a pește aici.


masculin

masculină (feminine singular)
masculini (masculine plural)
masculine (feminine neuter plural)

"bărbat" este un substantiv masculin.

“bărbat”是一個陽性名詞。


mulțime

Am o mulțime de treabă.


puțin

可能源自通俗拉丁語 *putinus（中世紀拉丁語 pusinnu, pittinus (“small”)），源自晚期拉丁語 pitinnus (“很小”)和古典拉丁語 putus (“小男孩”), putillus (“很小”)。對比阿羅馬尼亞語 putsãn；關係更遠的同源詞包括阿爾巴尼亞語 picërr, 意大利語 piccino, piccolo, 法語 petit, pitchoun, 古羅古多語pithinnu, 塔拉泰諾語 piččinnu。
還有一種較小的可能性，源自通俗拉丁語詞幹*paucinus，源自拉丁語paucus (“小，少”)。

Amicii mei înțeleg numai puțin românește.

我朋友只會一點點羅馬尼亞語。


păianjen

源自常見斯拉夫語族詞根 *paǫčina，*paǫkъ的指小詞。對比阿羅馬尼亞語 pangu。

Ăsta e un păianjen. Are opt picioare.

這是一隻蜘蛛，它有八條腿。


erecție

În fiecare dimineață mă trezesc cu erecție.

每天早上起床時我都會勃起。


scrisoare

Ai primit scrisoarea pe care ți-am trimis-o?

你收到我寄給你的信了嗎？


tău

源自拉丁語 tuus，可能通過通俗拉丁語詞根 *tous / *teus。源自原始意大利語 *towos。

ta (feminine singular)
tăi (masculine plural)
tale

(tu的屬格形，用作所有格限定詞) 你的

Care (dintre ei) este fiul tău?


unul

源自數詞unu 或 un。

una (feminine singular)
unii (masculine plural)
unele

Am un frate. Ai unul și tu?

我有一個哥哥。你也有一個嗎？


otrăvitor

otrăvitoare (feminine singular)
otrăvitori (masculine plural)
otrăvitoare (feminine neuter plural)

Plumbul este otrăvitor pentru oameni.

Multe ciuperci sunt otrăvitoare.


otrăvi

Martina a încercat de două ori să și-otrăvească soțul.

Martina 試過兩次想毒死她的丈夫。

Mi-ai otrăvit viața!


vrea

源自通俗拉丁語 *volēre，*voleō的現在主動不定式，源自古典拉丁語 volō, velle，源自原始意大利語 *welō，源自原始印歐語 *welh₁-。本詞可能有古詞形*vurea/*vureare（對比durea的詞形發展）。第一、第二、第三人稱單數現在時（vreau、vrei、vrea）的詞形是類比不定式形式。對比阿羅馬尼亞語 voi、vreari、意大利語 volere。

Vreau să-l întâlnesc pe prietenul tău Radu.

我想要見你的朋友 Radu。

用於組成其他時態。 與不定式連用，組成將來直陳式。

Mâine vom merge la teatru.

用於組成其他時態。
與 fi 和過去分詞連用，組成將來完成直陳式。

Când vei începe, eu voi fi terminat deja.

等你開始的時候，我都已經完成了。

用於組成其他時態。
與 fi 和過去分詞連用，組成過去式假設形。

Unde e Andrei? O fi plecat.

Andrei 在哪裡？他可能已經離開了。

用於組成其他時態。 與不定式連用，組成現在時假設形。

O fi ocupat.

用於組成其他時態。
與 fi 和動名詞連用，組成進行時假設形。

Ce-o fi făcând acolo?


în

源自拉丁語 in，源自原始意大利語 *en，源自原始印歐語 *h₁én (“在……的裡面”)。

a fost modificat în (data de) 6 mai 2005

它是在2005年5月6日更改的


înger

源自晚期拉丁語 angelus，源自古希臘語 ἄγγελος (ángelos)。Anghel的同源對似詞。

Nu știți că noi vom judeca pe îngeri?

你不知道我們會審判天使嗎？


mă

源自拉丁語 me（ego的賓格單數），源自原始印歐語 *(e)me-。

Puteți să mă ajutați, vă rog?


mânca

源自通俗拉丁語 *manucāre，源自拉丁語 manducāre，manducō的現在主動不定式。對比意大利語 manucare，manducare的變體，mangiare的棄用變體（借自法語）。

Ei nu pot mânca carne pentru că sunt vegetarieni.

他們不能吃肉，因為他們是素食主義者。

Rugina mănâncă din fier.

Mă mănâncă pielea.


putea

Nu pot înțelege ce zici.

Pot să stau aici?

Poate să vină?

Puteți să mă ajutați, vă rog?

請問你（們）能幫我一下嗎？

複數非正式；單數及複數正式

Poți să mă ajuți, te rog?


rău

源自晚期拉丁語 reus (“壞的”)，源自拉丁語 reus (“被告的”)。對比達爾馬提亞語 ri (“壞的”)、意大利語 rio (“邪惡的”)。

rea (feminine singular)
răi (masculine plural)
rele (feminine neuter plural)

Nu am mai văzut niciodată un om atât de rău.

(Lui) îi este rău.


așa

源自拉丁語 eccum-sīc / ad-sīc / ac-sīc，和一些其他副詞一樣加上尾音 -a（對比atât的變體）。對比西班牙語 así、加泰羅尼亞語 així、法語 ainsi、意大利語 così、葡萄牙語 assim、阿羅馬尼亞語 ashi。

Noi facem masa așa la casa noastră.

我們家就是這樣吃晚飯的。

Așa este viața.


tatuaj

El are două tatuaje.


tatua

M-a tatuat ieri.


bănui

借自匈牙利語 bán (“後悔”)。

Bănuiesc că avem să întârziem.


persoană

Dumnezeu este înăuntrul fiecărei persoane. Hindușii au înțeles acest concept cu mii de ani în urmă.

神就在每個人的心中。印度教徒數千年前就領悟了這個觀念。


cineva

Crede că e cineva.


oricine

Oricine ar înțelege.


orice

Vorbești destul de bine românește. Orice român te-ar înțelege.

你的羅馬尼亞語說得不錯。是個羅馬尼亞人都能聽懂你的意思。


orice

Un băiat prost ar face orice pentru o fată frumoasă.

為了漂亮的姑娘，笨小子什麼都做得出來。


acasă

源自casă (“房子”)或源自拉丁語 ad casam。

a fi plecat de acasă

Vrei să vii cu mine, sau vrei să stai acasă?

你是想和我一起來，還是待在家裡？

Crezi că ar trebui să stăm acasă, sau vrei să facem ceva?

你覺得我們是要待在家裡，還是幹點別的？


crede

源自拉丁語 crēdere，crēdō的現在主動不定式，源自原始意大利語 *krezdō，源自原始印歐語 *ḱred dʰeh₁- (“將心臟放置於，即相信、信任”)，為*ḱḗr (“心臟”)的斜格 + *dʰeh₁- (“放置”)組成的複合詞。

Cred că este din America.

Păi dacă nu vrei să-mi spui, atunci nu te cred.

你要是不想告訴我，那我就不會信你。


dormit

Dormitul în pielea goală este mai odihnitor.


nevoie

借自教會斯拉夫語 неволꙗ (nevolja)，源自原始斯拉夫語 *nevoľa。对比塞爾維亞-克羅地亞語 nevolja；亦對比同樣借自斯拉夫語族的阿爾巴尼亞語 nevojë。

Am nevoie de ajutor.


înmuia

Ea a înmuiat inima mea.


umed

umedă (feminine singular)
umezi (masculine plural)
umede (feminine neuter plural)

Este cam umed afară astăzi.


deranja

Pot să plec dacă te deranjez.

如果打擾到你了，我可以走開。

Sper că nu vă deranjăm.

我希望我們沒有打擾到你。


ajuta

源自拉丁語 adiūtāre，adiūtō (“帮助”)的现在主动不定式。

a ajuta la

El ajută la acest wikționar.

他為本（語言的）維基詞典作出貢獻。


scălda

覆蓋，沐浴在……下 (一般指水)

scăldat în lumină


voie

借自教會斯拉夫語 волꙗ (volja)，源自原始斯拉夫語 *voľa。对比塞爾維亞-克羅地亞語 volja、保加利亞語 воля (volja)。由於發音和意思上相近，亦影響了動詞 vrea 的變體，源自拉丁語 volere（對比vroi、voi），尤其弱發音的 r 脫落之後更加像。本詞與意大利語 voglia 之間意思相近，但很可能只是一個巧合。雖然在技術上假設本詞源自拉丁語（源自詞根 *volia，源自volō，基於muiere、foaie、găină、pai 部分詞的中音 l 消失現象）是可行的，但實際上並不可能（相關詞彙 nevoie 也減少了可能性，且規則變化應作 *voaie，如同foaie ← folia）。當然也有一種可能，兩個不同來源的詞，因為意思和發音相近，逐漸混同合併成了一個詞。
不過，拉丁語和斯拉夫語族都指向原始印歐語 *welh₁-，這樣就和羅曼語族同源了。

Nu ai voie să faci așa ceva.


termina

Când s-a terminat?


nesănătos

nesănătoasă (feminine singular)
nesănătoși (masculine plural)
nesănătoase (feminine neuter plural)

Fumarea este nesănătoasă.


de ce

Nu știu de ce plânge, dar a spus ceva despre o fată numită Sorina.

我不知道他為什麼在哭，但他提到一個叫做索麗娜的女孩。

仅按字面意思，并无比喻或俗语义；参见de、ce。

De ce ai nevoie?


masturba

Mă masturbez când mă simt singur.

我感到孤獨的時候就會自慰。

Cred că frate-meu se masturbează în cealaltă cameră. Sper că are un prosop alături.

我覺得我兄弟應該在另一間房間擼管呢。希望他手邊有條毛巾。

Dacă-ți spune orice bărbat că nu se masturbează niciodată, este un mincinos neobrăzat.

如果有男人告訴你他不會去自慰，那他就是個可恥的騙子。

L-am masturbat pe prietenul meu și el pe mine.

我給男朋友擼管，他也幫我[自慰]。


prepuț

Prepuțul este cuta de piele care învăluiește glandul penisului. Se retrage când penisul devine erect și ușurează sex și masturbație, menținând umezeala la gland și înzestrând mai multă stimulație prin mulțimea nervilor.

包皮是包裹着阴茎龟头的皮肤褶皱。当阴茎勃起时，它就会缩回，以方便性生活和手淫，保持龟头的湿润，并通过上面分布的大量神经提供更多的刺激。


șah

借自德語 Schach，最终源自波斯語 شاه (šāh, “國王”)。

șah hexagonal


iubi

借自教會斯拉夫語 любити (ljubiti)，源自原始斯拉夫語 *ľubiti，源自原始印歐語 *lewbʰ-。

te iubesc (pe tine)


spaniolă

Vorbiți spaniolă?


nemțește

Ea vorbește nemțește?


mulțumi

mulțumesc mult!


recunoaște

Ea a recunoscut că am avut dreptate.


mult

源自拉丁語 multus，源自原始印歐語 *ml̥tos (“碎裂的”, 過去被動分詞)。

multă (feminine singular)
mulți (masculine plural)
multe (feminine neuter plural)

Mulți oameni care vin aici sunt mulțumiți.

許多來這裡的人都很高興。

Mulții oameni care vin aici sunt mulțumiți.

多數來這裡的人都很高興。


mult

Acesta este mult mai bun decât celălalt film pe care l-am văzut.

這部電影比我之前看的另一部好多了。


spermă

Sperma este un fluid organic care este secretat de gonade și alte organe sexuale ale unor organismi masculi și conține spermatozoizi.

精液是一些雄性生物体的性腺和其他性器官分泌的含有精子的有机液体。


sloboz

slobozi 的逆構詞，源自 slobod，源自保加利亞語 слободен (sloboden)。

Ce sloboz se petrece?

Stai în sloboz departe de mine.


slobozi

Mi-a slobozit în ochi.


amintire

Cel puțin ai amintirile.


aminti

mi-amintesc de tine


nativ

nativă (feminine singular)
nativi (masculine plural)
native (feminine neuter plural)

Sunt vorbitori nativi ai limbii române.

他們是羅馬尼亞語的母語使用者。


pulii

Taci din gură, idiotu' pulii!

閉上你的狗嘴，你這臭傻屄！

Tastatura pulii.


centrală

centrală nucleară


asculta

繼承自通俗拉丁語 *ascultāre，繼承自拉丁語 auscultāre，auscultō (“聽”) 的現在主動不定式。借詞 ausculta的同源對似詞。

Ascultă-mă acuma.


foarte

源自拉丁語形容詞 fortis, fortem，繼承自古拉丁語 forctis、fortis，源自原始印歐語 *bʰerǵʰ- (“升起；高的；山丘”)。語義發展可對照法語 fort、奧克語 fòrça。在較早期的用法中，不僅可增強語義，還可單獨作狀詞。

Ea este foarte frumoasă.

Eu sunt foarte bine, mulțumesc.

Am uitat să fac ceva foarte important...

我忘了去做很重要的事情…


rusește

El vorbește rusește ca un nativ.

他的俄語說得很本地人相差無幾。


m-am

mă + am 的縮約形

m-am născut în România, iar trăiesc acuma în Suedia.

我出生在羅馬尼亞，現在住在瑞典。


pierde

繼承自拉丁語 perdere，perdō 的現在主動不定式。

Mi-am pierdut ceasul!

Nu vreau să pierd acest joc.

a-și pierde timpul

M-am pierdut, puteți să-mi spuneți cum să ajung pe drumul principal, vă rog?

我迷路了，你能告訴我去主幹道該怎麼走嗎？


conjuga

Cum se conjugă acest verb?


utilizator

Acești utilizatori sunt vorbitori nativi ai limbii române.

這些使用者是羅馬尼亞語的母語人士。


acesta

繼承自拉丁語 *acce (“那裡”) + iste (“那個”) + hāc (“在這裡”)，等價於 acest + -a。對照ăla、ăsta、acela。

Acesta e sfârșitul.

Aceasta este mama mea.

Aceștia sunt prietenii mei.

Acestea sunt cărțile voastre.


de asemenea

Părților care au solicitat acest lucru li s-a oferit, de asemenea, posibilitatea de a fi audiate oral.

提出请求的各方也获得了口头陈述的机会。


asemeni

În lipsa stabilității, Nepalul nu poate să se dezvolte asemeni vecinilor săi, China și India.

缺乏穩定性意味著尼泊爾無法像其鄰國——中國和印度一樣發展。


ăsta

繼承自拉丁語 iste (“那個”) + hāc (“在這裡”)，等價於 ăst + -a。對照ăla、acesta、acela。

Ăsta spune că vrea să meargă cu noi.

這位說他想跟我們一起去。

Asta e foarte frumoasă.

Ăștia sunt cam scumpi.

Astea nu mai au nici o valoare.


același

源自 acela + și，代表拉丁語 sic (“因此”)。

aceeași (feminine)
aceiași (masculine plural)
aceleași (feminine plural)

Îmi plac aceleași lucruri.

Ai putea să spui același lucru mai frumos dacă ai încerca.

只要你肯試，你可以把同樣的事情說得更好。

I-am dat aceluiași băiat o carte nouă pe gratis pentru că a fost ziua lui și am vrut să fac ceva prietenesc.

我免费送给了那个男孩一本新书，因为那天是他的生日，我想做一些友好的举动。


ăla

繼承自拉丁語 ille (“那個”) + hāc (“在這裡”)，等價於 ăl + -a。對照acela、ăsta、acesta。

Ăla a spus că vrea să meargă cu noi.

那位說他想和我們一起去。

Aia e foarte frumoasă.

Ăia sunt cam scumpi.

Alea nu mai au nici o valoare.


oare

可能借自原始阿爾巴尼亞語 *walā，類似阿爾巴尼亞語 vallë；或繼承自通俗拉丁語 *volet，vult 的常見變體，源自動詞拉丁語 volō (“想要”)。參見變體 ori。

增強句子的疑問或懷疑成分。

Oare nu cumva a venit pe la d-ta pe-acasă?


din când în când

Îmi place să merg din când în când la plajă ca să mă relaxez.

我喜歡時不時走去海灘放鬆一下。


ca de obicei

Ca de obicei, sunt beat și plin de pastile.

像往常一样，我喝醉了，吃了不少药。


niște

繼承自拉丁語 nesciō (“我不知道”) quid (“什麼”)。對照阿羅馬尼亞語 nishti。

ei sunt niște bărbați

ai niște mere?


aprinde

繼承自拉丁語 apprendere，apprehendere 的另形，apprehendō 的現在主動不定式。罕用新詞 aprehenda的同源對似詞。

Aprinde lumina.


prinde

繼承自拉丁語 prēndere，prehendere 的另形，prehendō 的現在主動不定式，源自 prae- (“之前”) + *hendō (“抓，拿”)（不帶前綴形未單獨出現過），源自原始印歐語 *gʰed-。

Prinde mingea.

Te-am prins furând niște prăjituri.


învăța

源自通俗拉丁語 *invitiāre，*vitiāre (“習慣，熟悉”) 的變體，或源自 in- + 拉丁語 vitium (“缺陷，瑕疵；惡，犯罪”)。對照阿羅馬尼亞語 anvets、nvets、anvitsari、伊斯特羅-羅馬尼亞語 ănmeţå、意大利語 avvezzare、invezzare、西班牙語 avezar、vezar、葡萄牙語 vezar、奧克語 envezar、古法語 envoisier、加泰羅尼亞語 avesar、阿爾巴尼亞語 mësoj。

a învăța ceva pe cineva

a se învăța cu ceva

m-am învățat cu obiceiurile lui proaste

我已經習慣了他那愚蠢的習慣


istoric

借自法語 historique，源自拉丁語 historicus。字面分析等同於 istorie + -ic。

istorică (feminine singular)
istorici (masculine plural)
istorice (feminine neuter plural)

un fapt istoric


fapt

繼承自拉丁語 factum。曾是動詞 face (“做；製作”) 的過去分詞，16世紀後被 făcut 所取代，對比其他以 -e 結尾的第三類變位動詞，如 cere > cerut、trece > trecut。與意大利語 fatto、法語 fait、西班牙語 hecho 同源。

de fapt

un fapt istoric


între

繼承自拉丁語 inter，源自原始印歐語 *h₁enter (“在……之間”)。

Nu-i nici o diferență între cuvintele "spune" și "zice".

“spune”和“zice”（說）這兩個詞之間沒有區別。


dintre

nici unul dintre voi a văzut-o pe Maria?


modificat

modificată (feminine singular)
modificați (masculine plural)
modificate (feminine neuter plural)

Am versiunea modificată filmului.


nici

繼承自拉丁語 neque。對照阿羅馬尼亞語 nitsi。

Nu-mi place nici unul dintre ei

其中的每一个我都不喜欢。

N-o să vii cu mine, nici pentru a mânca cea mai delicioasă mâncare din toată lumea?

你不跟我一起去，连吃世界上最好的食物都不肯吗？


nici

繼承自拉丁語 neque。對照阿羅馬尼亞語 nitsi。

Nu vreau nici lapte nici apă

我既不想喝牛奶，也不想喝水


încet

繼承自通俗拉丁語 *quetus，繼承自拉丁語 quiētus，後羅馬尼亞語在其異體 cet 加上了前綴 în-。參見經由法語傳入的 chit。

Nu fugi, mergi încet.


despre

ce a spus despre mine?


rupt

繼承自拉丁語 ruptus。對照阿羅馬尼亞語 aruptu。

ruptă (feminine singular)
rupți (masculine plural)
rupte (feminine neuter plural)

Am un mușchi rupt.


crăpa

繼承自拉丁語 crepāre，crepō 的現在主動不定式，源自原始印歐語 *ḱorh₂-。

Vei crăpa de foame.


iute

借自教會斯拉夫語 лютъ (ljutŭ)，源自原始斯拉夫語 *ľutъ。

iute ca oțelul


prin

Acest articol despre o formație sau ansamblu muzical este un ciot. Puteți ajuta Wikipedia prin dezvoltarea lui

這篇關於樂隊或樂團的條目目前還是小作品。您可以通過擴充內容來幫助維基百科。


cânta

繼承自拉丁語 cantāre，canere 的反覆體。對照阿羅馬尼亞語 cãntu, cãntari。

Poate cânta la pian foarte bine.


poate

源自 putea (“能”) 的第三人稱單數現在時。對照西班牙語 puede que。

引出的句子可加 că 也可不加。但如果不是完整的句子，只跟著 da 或 nu（“可能是/可能不是”），則必須加 că。

Poate că nu-și va aminti.


rupe

Mi-am rupt rochia din greșeală.

Nu uita să rupi eticheta.

El și-a rupt două coaste în acel accident.

他在那次事故裡弄斷了兩根肋骨。


zice

繼承自拉丁語 dīcere，dīcō 的現在主動分詞，繼承自原始意大利語 *deikō，繼承自原始印歐語 *déyḱti (“展示，指出”)。首次記錄於1573年左右

zice 不一定是非正式用詞，但同義的 spune 在正式語境下更常使用。

Ai înțeles ce am zis?

Se zice că vine războiul.

Pisicii i-am zis Arpagic.

Nu știu cum îi zice la asta.

我不知道這到底該叫什麼名字。


deja

Nu ți-am spus deja că avem să mergem în oraș cu Radu deseară?

我不是已經告訴過你，今晚我們要和 Radu 一起去鎮上嗎？


adopta

Multe perechi străine au adoptat orfani români.

很多外國伴侶都收養了羅馬尼亞孤兒。


greutate

繼承自通俗拉丁語 *grevitātem，繼承自拉丁語 gravitās、gravitātem（因此是借詞 gravitate的同源對似詞）。字面分析等同於 greu + -tate。

El are mari greutăți în a-și aminti nume.


greu

繼承自早期中世紀拉丁語 grevem，拉丁語 gravem 的異體。對照阿羅馬尼亞語 greu。借詞 grav的同源對似詞。

cu greu

Greul abia acum începe.

困難的部分現在才剛剛開始。


divorța

Ioana divorțează de Mihai


lucru

源自動詞 a lucra，或繼承自拉丁語 lucrum，源自原始印歐語 *leh₂w- (“利益；收益”) + *-tlom。

lucrurile mele


lucra

最有可能繼承自晚期拉丁語 lucrāre，繼承自拉丁語 lucrārī，lucror 的現在時主動不定式分詞。也有人認為來自 lūcubrāre，lūcubrō 的現在時主動不定式分詞。

Lucrez pentru o companie mare.


pricepe

繼承自拉丁語 percipere，percipiō 的現在時主動不定式分詞。對照借詞 percepe。

Se pricepe la toate.


înțelege

繼承自拉丁語 intelligere，intellegere 的異體，intellegō (“理解，明白”) 的現在時主動不定式分詞；對比阿羅馬尼亞語 ntsileg，亦參見阿爾巴尼亞語 dëgjoj（有爭議）、羅曼什語 encleger。

Eu mă înțeleg cu toată lumea.

我和所有人都相處得很好。

Ne înțelegem destul de bine dar nu suntem cei mai buni prieteni.

我們關係很好，但還不算是摯友。


freca

繼承自拉丁語 fricāre，fricō 的現在時主動不定式分詞。

i-o freacă cuiva，+ 简单的与格间接宾语，并且含义明显为主动；
și-o freacă，+ 與格複數代詞，帶有相互的意思。

Mi-o frec de șapte ori pe zi.


deschis

deschide 的過去分詞，可能繼承自拉丁語 disclusus。對照意大利語 dischiuso。

Maria vorbește deschis despre viața ei.

玛丽亚公开谈论她的生活。


suporta

E atât de prost, îți jur că nu îl suport.

他太蠢了，我发誓我忍不了他。