меня

繼承自原始斯拉夫語 *měniti。


мина

繼承自原始斯拉夫語 *minǫti。

mína (romanization)
мина́вам (imperfective)

痊癒，結束 (如，疾病)


сера

來自原始斯拉夫語 *sьrati。


снова

繼承自原始斯拉夫語 *snuti。


вечерям

Вечеряхме с родителите ми в един ресторант в града.

我们和我父母在镇上的一个餐馆吃晚餐。

Večerjahme s roditelite mi v edin restorant v grada.


разбирам

源自原始斯拉夫語 *orzbirati。與馬其頓語 разбира (razbira)、俄語 разбирать (razbiratʹ)等同源。

razbíram (romanization)
разбера́ (perfective)

Тя разбира много от математика.


съжалявам

sǎžaljávam (romanization)
съжаля́ (perfective)


бия

源自古教會斯拉夫語 бити (biti)，源自原始斯拉夫語 *biti。

В сиропиталището децата са били редовно бити.

在孤兒院時，孩子們常常被打。

V siropitališteto decata sa bili redovno biti.

Дъждът биеше по прозорците.

敲擊，擊打 （通常帶節奏）

бия барабани

Сърцето му все още бие.

Църковните камбани биха на Коледа.

Той ме би на шах.

Ян с лекота би Джон на тенис.

Jan 打網球有點打不過 John。

Не разбирам на къде биеш.

我不知道你彎來繞去地在說什麼。

нещо бие на синьо

Лампата бие в очите ми.


видя

源自原始斯拉夫語 *viděti，源自原始印歐語 *weyd-。與俄語 ви́деть (vídetʹ)、拉丁語 videō、英語 wit同源。

vídja (romanization)
ви́ждам (imperfective)


виждам

可能與完整體ви́дя (vídja)來源相同。

víždam (romanization)
ви́дя (perfective)


шия

源自原始斯拉夫語 *šiti。


горя

源自原始斯拉夫語 *gorěti。


дишам

本詞用於指連續的呼吸過程，單次呼吸則用 дихам (diham)。


държа

源自原始斯拉夫語 *dьržati。

重視，在意 [接 на (na，+ 賓格)]

държа на външния си вид

държа да отбележа


загина

zagína (romanization)
заги́вам (imperfective)

Четиричленно семейство загина в пожара.

Всички надежди за мирно споразумение вече бяха загинали.

现在，和平解决的所有希望都破灭了。

Vsički nadeždi za mirno sporazumenie veče bjaha zaginali.


ида

源自原始斯拉夫語 *jьti。


избирам

izbíram (romanization)
избера́ (perfective)

Днес избрах да вървя пеша до работа.

Избрах хубава узряла ябълка от купата.

我從碗裡挑了個品相好的熟蘋果。

Izbrah hubava uzrjala jabǎlka ot kupata.

Той избра номера и зачака.


изгубвам

izgúbvam (romanization)
изгу́бя (perfective)

失去，損失 （擁有得少）

Изгубих уважението на колегите си.

我失去了同事們對我的尊重。

Ако участваш в този филм, ще изгубиш от популярността си.

你要是參演那部電影，會損失人氣的。

Ako učastvaš v tozi film, šte izgubiš ot populjarnostta si.

Този път спечели ли? — Не, пак изгубих.

這次你贏了嗎？ — 沒有，我又輸了。


изпълвам

izpǎ́lvam (romanization)
изпъ́лня (perfective)

(反身，不及物) (~ се) 充滿


искам

源自原始斯拉夫語 *jьskati。


кажа

源自原始斯拉夫語 *kazati。

káža (romanization)
ка́звам (imperfective)

Той каза, че утре ще бъде тук.

Той каза на всички, че е видял новините.

他告訴大家他看見了這個消息。

Toj kaza na vsički, če e vidjal novinite.

казвам молитва

Сигурен ли си, че казваш истината?

Не бих казал, че са богати.

Прави́ каквото ти казвам!

Да кажем, че си изгубиш работата. Какво ще правиш тогава?

假如你失業了：你會怎麼做？

Da kažem, če si izgubiš rabotata. Kakvo šte praviš togava?

Мисля, че е щастлив. Трудно е да се каже.

我覺得他挺開心的。很難說。

Mislja, če e štastliv. Trudno e da se kaže.


казвам

ка́жа (káža) + -вам (-vam，非完整體後綴)

kázvam (romanization)
ка́жа (perfective)

Той каза, че утре ще бъде тук.

他告訴大家他看見了這個消息。

казвам молитва

Сигурен ли си, че казваш истината?

Не бих казал, че са богати.

Прави́ каквото ти казвам!

假如你失業了：你會怎麼做？

我覺得他挺開心的。很難說。


меря

繼承自原始斯拉夫語 *měriti。等同於ме́ра (méra，“量度，程度”) + -я (-ja)。

mérja (romanization)
мя́рвам (perfective)
мя́рна (perfective)

(反身，不及物) (~ се) 相比，比較 [接 с (s) ‘和某人’]

с не́я той не се ме́ри


метна

métna (romanization)
мя́там (imperfective)

(反身，不及物) (~ се) 輾轉反側


мятам

繼承自原始斯拉夫語 *mětati，源自*metati (“扔”)。

mjátam (romanization)
ме́тна (perfective)

(反身，不及物) (~ се) 輾轉反側


мисля

源自原始斯拉夫語 *mysliti。

ми́сля, сле́дователно съществу́вам

ми́сля пра́вилно

ми́сля за ма́ма

ми́сля върху

ми́сля, че е прав


мълча

繼承自古教會斯拉夫語 мльчати (mlĭčati)，源自原始斯拉夫語 *mьlčati。


изчезвам

izčézvam (romanization)
изче́зна (perfective)


отварям

otvárjam (romanization)
отво́ря (perfective)

отва́рям врата́та

ба́нката отва́ря ра́но

(反身，不及物) (~ се) 打開

(反身，不及物，口語) (~ се) 敞開心扉


падам

源自原始斯拉夫語 *padati。

pádam (romanization)
па́дна (perfective)

Тя се подхлъзна на леда и падна.

Едно от децата падна в реката.

Дъждът падна на разсъмване.

Рим падна пред готите в 410 н.е.

西元410年，羅馬陷入哥特人之手。

Това е монумент на всички, паднали в Първата Световна Война.

這個紀念碑是為所有在第一次世界大戰中戰死之人而建。

Tova e monument na vsički, padnali v Pǎrvata Svetovna Vojna.

Температурата падна рязко през нощта.

Доларът падна на най-ниското си ниво за 19 месеца спрямо еврото.

美元兌歐元走弱至19個月以來的低位。

Dolarǎt padna na naj-niskoto si nivo za 19 meseca sprjamo evroto.


пия

源自原始斯拉夫語 *piti (“喝”)。


плача

源自原始斯拉夫語 *plakati。

pláča (romanization)
пла́квам (perfective)


плащам

pláštam (romanization)
платя́ (perfective)

Той плати за всичките си престъпления

他為他犯下的所有罪行付出了代價。

Ще му платя за всичките обиди.

我會讓他為他所有的冒犯付出代價。


победя

源自原始斯拉夫語 *poběditi，源自*běditi。

pobedjá (romanization)
побежда́вам (imperfective)

Той обеди шампиона в три сета.

他用三盤比賽擊敗了冠軍。

В последната игра Италия лесно победи Германия.

在最後一場比賽中，意大利輕取德國。

V poslednata igra Italija lesno pobedi Germanija.


побеждавам

pobeždávam (romanization)
победя́ (perfective)

Той победи шампиона в три сета.

他用三盤比賽擊敗了冠軍。

在最後一場比賽中，意大利輕取德國。


повтарям

povtárjam (romanization)
повто́ря (perfective)

Учените повтарят експеримента, за да подвърдят резултата.

為了確認結果，科學家重複做了實驗。

Učenite povtarjat eksperimenta, za da podvǎrdjat rezultata.


почвам

póčvam (romanization)
по́чна (perfective)

започвам (započvam) 和 почвам (počvam) 之間的差異非常微小：започвам (započvam)較中性，почвам (počvam)則稍帶些非正式的口吻。

Почна да плаче.

Кога почва концертът?

Срещата е насрочена да почне по обяд.

Почна да вали.

Почваше да вали сняг.

Почна като актьор преди да почне да режисира филми.

他在開始導演電影之前，做的是演員。

Počna kato aktjor predi da počne da režisira filmi.

Пишете „във“ преди думи, почващи с „в“ или „ф“.

在以“в”或“ф”開頭的詞前面寫上“във”。

Pišete „vǎv“ predi dumi, počvašti s „v“ ili „f“.


работя

Той работи като лекар.

Днес компютрите не работят.


раста

源自原始斯拉夫語 *orsti。


решавам

rešávam (romanization)
реша́ (perfective)

Беше трудно да се реши между двамата кандидати.

很难在两位候选人之间做出决定。

Beše trudno da se reši meždu dvamata kandidati.

Не мога да реша какво да облека.

Делото ще бъде решено от жури.

Беше решено въпросът да бъде отнесен на по-горна инстанция.

已决定将此事提交上级主管部门。

Beše rešeno vǎprosǎt da bǎde otnesen na po-gorna instancija.

Известен брой фактори решават дали даден филм ще бъде успешен или не.

决定一部电影是否成功的因素有很多。

Izvesten broj faktori rešavat dali daden film šte bǎde uspešen ili ne.

За повечето клиенти цената е решаващият фактор.

对于大多数顾客来说，价格是决定因素。

Za povečeto klienti cenata e rešavaštijat faktor.


реша

源自原始斯拉夫語 *rěšiti。

rešá (romanization)
реша́вам (imperfective)

很难在两位候选人之间做出决定。

Не мога да реша какво да облека.

Делото ще бъде решено от жури.

已决定将此事提交上级主管部门。

决定一部电影是否成功的因素有很多。

对于大多数顾客来说，价格是决定因素。


раждам

源自古教會斯拉夫語 раждати (raždati)，源自原始斯拉夫語 *raďati。

ráždam (romanization)
родя́ (perfective)


седя

源自原始斯拉夫語 *sěděti。

седя цяла нощ


слушам

源自原始斯拉夫語 *slušati。

Моля, слушай внимателно като обяснявам.

Molja, slušaj vnimatelno kato objasnjavam.

Обичам да слушам музика.

Ако не слушаш, няма да ти купя сладолед.

你要是不聽話，我就不買冰淇淋給你了。

Ako ne slušaš, njama da ti kupja sladoled.


събирам

源自原始斯拉夫語 *sъbirati，等同於съ- (sǎ-) + би́рам (bíram)。

sǎbíram (romanization)
събера́ (perfective)

(反身，不及物) (~ се) 交匯，匯流

(反身，不及物) (~ се) (人) 聚集

(反身，不及物) (~ се) 累積

(反身，不及物) (~ се) 收縮

(反身，不及物) (~ се) 可容納 [接 в (v) ‘空間’]


събера

sǎberá (romanization)
съби́рам (imperfective)

(反身，不及物) (~ се) 交匯，匯流

(反身，不及物) (~ се) (人) 聚集

(反身，不及物) (~ се) 累積

(反身，不及物) (~ се) 收縮

(反身，不及物) (~ се) 可容納 [接 в (v) ‘空間’]


съхна

繼承自原始斯拉夫語 *sъxnǫti。


сядам

源自原始斯拉夫語 *sěsti。

sjádam (romanization)
се́дна (perfective)

сядам да чета


удрям

údrjam (romanization)
уда́ря (perfective)

(反身，不及物) (~ се) 擊打


ходя

源自原始斯拉夫語 *xoditi。

Тя е в инвалидна количка, защото не може да ходи.

她坐輪椅，因為她走不了路。

Tja e v invalidna količka, zaštoto ne može da hodi.

Този влак ходи до Чикаго.

Ходи ли до магазина?

ходя на лекции

ходя на работа

ходя на училище

ходя на лов

ходя на пазар

ходя по жени

Днес той ходи с доста хубави панталони.

Той ходи със слънчеви очила.

Тя ходи със сплетена на плитки коса.

Тя ходеше с усмивка през целия ден.

她的臉上整天都掛著微笑。

От колко време ходят?

Той ходи с нея от две седмици.

他和她在一起已經兩個星期了。


посещавам

poseštávam (romanization)
посетя́ (perfective)

Наистина трябва по-често да посещавам леля си.

我真的應該多去看望阿姨。

Naistina trjabva po-često da poseštavam lelja si.

Децата ни посещават едно и също училище.

我們的孩子上的是同一間學校。

Decata ni poseštavat edno i sǎšto učilište.


посетя

源自原始斯拉夫語 *posětiti。

posetjá (romanization)
посеща́вам (imperfective)

Наистина трябва по-чест да посещавам леля си.

我真的應該多去看望阿姨。

Naistina trjabva po-čest da poseštavam lelja si.

我們的孩子上的是同一間學校。


пляскам

繼承自原始斯拉夫語 *plěskati。By surface analysis, пляс (pljas) + -кам (-kam)。

pljáskam (romanization)
пле́сна (perfective)


живея

繼承自原始斯拉夫語 *živěti。


мога

繼承自古教會斯拉夫語 мощи (mošti)，繼承自原始斯拉夫語 *moťi。

能夠；可以 表示某人/事物可能做某事

Той не можа да отговори на въпроса.

Стадионът може да бъде изпразнен за четири минути.

體育場可以在四分鐘內清空。

Stadionǎt može da bǎde izpraznen za četiri minuti.

Не мога да обещая нищо, но ще направя каквото мога.

我不能作出任何承諾，但我會盡我所能。

Ne moga da obeštaja ništo, no šte napravja kakvoto moga.

Моля, уведомете ни, ако не можете да присъствате на срещата.

如果你無法參加會議，請通知我們。

Molja, uvedomete ni, ako ne možete da prisǎstvate na sreštata.

能夠；可以 表示知道如何做某事

Могат да говорят немски.

Можеш ли да готвиш?

能夠；可以 表示得到允許/許可做某事

Можеш да вземеш колата, ако искаш.

你想要的話，這臺車你可以開走。

Не можем да носим дънки на работа.

我們幹活的時候不能穿牛仔褲。


шляпам

源自擬聲詞，與馬其頓語 шлапа (šlapa)、烏克蘭語 шльопати (šlʹopaty)同源。字面上等價於шля-шля (šlja-šlja) + -пам (-pam)。

šljápam (romanization)
шля́пна (perfective)

прешляпал през локвата


ранявам

ranjávam (romanization)
раня́ (perfective)

在截止時間前完成（任務）


раня

繼承自原始斯拉夫語 *raniti，源自原始斯拉夫語 *ranъ (“早的”)。

ranjá (romanization)
раня́вам (imperfective)

在截止時間前完成（任務）


бая

繼承自原始斯拉夫語 *bajati。


бродя

繼承自原始斯拉夫語 *broditi。


водя

繼承自原始斯拉夫語 *voditi。

vódja (romanization)
во́ждам (perfective)

той води в надпреварата


возя

繼承自原始斯拉夫語 *voziti。

Колата вози гладко


мигам

繼承自原始斯拉夫語 *migati。

mígam (romanization)
ми́гна (perfective)


вися

繼承自古教會斯拉夫語 висѣти (visěti)，繼承自原始斯拉夫語 *visěti。

visjá (romanization)
ви́сна (perfective)


повторя

povtórja (romanization)
повта́рям (imperfective)

科学家们重复了实验以证实结果。


ругая

借自俄語 руга́ть (rugátʹ)，繼承詞 ръга́я (rǎgája) 的同源對似詞，最终源自原始斯拉夫語 *rǫgati。
詞形上看起來類似保加利亞語 ръ́гам (rǎ́gam，“刺，戳”)，但語義上並不太匹配。

руга́я като каруца́р


погреба

pogrebá (romanization)
погре́бвам (imperfective)


погребвам

pogrébvam (romanization)
погреба́ (perfective)


моля

繼承自原始斯拉夫語 *modliti (“祈禱，禱告”)。

協商，商議 [接 с (s) ‘和某人’]