שלום

一般認為源自西北閃米特語支、腓尼基語 𐤔𐤋𐤌 (šlm /šalōm/)、亞拉姆語 שְׁלָמָא (šlāmā) / ܫܠܡܐ (šlāmā)、烏加里特語 𐎌𐎍𐎎 (šlm /šalāmu/)。
與阿拉伯語 سلام (salām)同源。

וְנָתַתִּי שָׁלוֹם בָּאָרֶץ וּשְׁכַבְתֶּם וְאֵין מַחֲרִיד וְהִשְׁבַּתִּי חַיָּה רָעָה מִן־הָאָרֶץ וְחֶרֶב לֹא־תַעֲבֹר בְּאַרְצְכֶם׃

我要賜平安在你們的地上，你們躺臥，無人驚嚇；我要叫惡獸從你們的地上息滅；刀劍也必不經過你們的地。

v'natatí shalóm ba'árets ush'khavtém v'éin makharíd v'hisbatí khayá ra'á min-ha'árets v'khérev lo-ta'avór b'arts'khém.
wənāṯattī šālōm bāʾā́reṣ ūšəḵaḇtem wəʾēn maḥărīḏ wəhišbattī ḥayyā rāʿā min-hāʾā́reṣ wəḥéreḇ lō-ṯaʿăḇōr bəʾarṣəḵem.

אני נולדתי לשלום שרק יגיע / אני נולדתי לשלום שרק יבוא

我為和平而生，和平終將到來 / 我為和平而生，和平終將到來

'aní noládti lashalóm sherák yagía' / 'aní noládti lashalóm sherák yavó

1977，“נוֹלַדְתִּי לַשָּׁלוֹם (“我為和平而生”)”, Uzi Hitman 作曲:

שַׁבָּת שָׁלוֹם!

מַה שְּׁלוֹמְךָ?

עַתָּה רוּץ־נָא לִקְרָאתָהּ וֶאֱמָר־לָהּ הֲשָׁלוֹם לָךְ הֲשָׁלוֹם לְאִישֵׁךְ הֲשָׁלוֹם לַיָּלֶד וַתֹּאמֶ שָׁלוֹם׃

你跑去迎接他，問他說，你平安麼？你丈夫平安麼？孩子平安麼？他說，平安。

'atá ruts-ná lik'ratáh ve'emor-láh ha-shalóm lákh ha-shalóm l'ishékh ha-shalóm layáled vatómer shalóm.
ʿattā rūṣ-nā liqərāṯāh weʾĕmor-lāh hăšālōm lāḵ hăšālōm ləʾīšēḵ hăšālōm layyā́leḏ wattṓmer šālōm.


אזמל

來自古希臘語 σμίλη (smílē，“刀子，鑿子”)。與古典敘利亞語 ܙܡܝܠܝܐ (zmilyā，“修剪用的刀”)同源。

הַמַּעֲצַד וְהָאִזְמֵל וְהַמַּפְסֶלֶת וְהַמַּקְדֵּחַ שֶׁנִּיפְגְּמוּ טְמֵאִין

如果锛子、刀子、刨子或钻头被损坏，它仍然很容易受到不洁的影响。


לפחות

אני רוצה לפחות שבעה ילדים.

אולי אני מתנהג כמו ילד אבל לפחות אני לא לובש חיתולים

也许我表现得像个孩子，但至少我不穿尿布。

ulay ani mitnaheg kmo yeled aval l'fakhot ani lo lovesh khitulim.


שנה

詞根
 שׁ־נ־ה
繼承自原始閃米特語 *šanat-。

shaná (romanization)
שנתיים \ שְׁנָתַיִם
שָׁנִים (indefinite plural)
שְׁנַת־
שְׁנוֹת־
שְׁנֵי־

אורכה של שנה הוא כשתים עשרה חודשים.

orkáh shel shaná hu kishtém 'esré khodashím.

שְׁתֵּים עֶשְׂרֵה שָׁנָה עָבְדוּ אֶת־כְּדָרְלָעֹמֶר וּשְׁלֹשׁ־עֶשְׂרֵה שָׁנָה מָרָֽדוּ׃

他們已經事奉基大老瑪十二年，到十三年就背叛了。


צו

tsáv (romanization)
צווים \ צַוִּים (indefinite plural)

עָשׁוּק אֶפְרַיִם רְצוּץ מִשְׁפָּט כִּי הוֹאִיל הָלַךְ אַחֲרֵי־צָו׃

以法蓮因樂從人的命令，就受欺壓，被審判壓碎。

'ashúk 'efráyim r'tsúts mishpát kí ho'íl halákh 'akharei-tsáv.
ʿāšūq ʾep̄ráyim rəṣūṣ mišpāṭ kī hōʾīl hālaḵ ʾaḥărē-ṣāw.


אפרסק

源自古希臘語 περσικόν (persikón，“桃”)，μῆλον Περσικόν (mêlon Persikón，“波斯蘋果”)的省稱。

אני אוהב לאכול אפרסקים.


אדם

對比腓尼基語 𐤀𐤃𐤌 (ʾdm，“人，凡人”), 烏加里特語 𐎀𐎄𐎎 (ảdm，“人；紅土，赭紅”), 古南阿拉伯語 𐩱𐩵𐩣 (ʾdm，“屬國”), 吉茲語 ዶም (dom，“奴隸”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒄠𒈬 (a-da-am-mu /adamu/，“血”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈠𒌈 (a-da-ma-tum /adamātu/，“暗紅色的土或染料”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈬 (a-da-mu /adamu/，“紅衣”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈬 (a-da-mu /adamu/，“重要或尊貴的人”)。源自原始閃米特語 *dam- (“血”)，對比巴勒斯坦亞拉姆語 אדם / אידם / ܐܕܡ (ʾəḏem，“血”)。語義發展可能是：
# “血” → “紅土”, “赭紅” → “凡人”
# “血” → “人”（血液是一種主要的體液）
# “血” → “紅土”, “赭紅” → “塗在偶像上的染料” → “偶像” → “畫像” → “人”
# “血” → “祭獻給偶像的血” → “偶像” → “畫像” → “人”。
對比阿拉伯語 دُمْيَة (dumya，“雕像，偶像，畫像；偶人”), دَمَّ (damma，“塗抹”)。

複數可用בני אדם或אנשים。
===== 近義詞 =====
* אִישׁ ('ish), בֶּן־אָדָם (ben-adám), בֶּן־אֱנוֹשׁ (ben-enósh), בֶּן־תְּמוּתָה
===== 派生詞 =====
* אָדָם לְאָדָם זְאֵב
* מַעֲשֵׂה יְדֵי אָדָם
===== 派生語彙 =====
* → 阿拉伯語: آدَم (ʔādam)
* → 亞拉姆語: אָדָם / ܐܳܕܳܡ (ʾāḏām)
* → 吉茲語: አዳም (ʾädam)

אָדָם לְאָדָם זְאֵב

人與人之間的關係就像狼與狼一樣。（參見homō hominī lupus）


שיעור

shi'úr (romanization)
שיעורים \ שִׁעוּרִים (indefinite plural)
שיעורי \ שִׁעוּרֵי־

שיעוריו של הגוף במרחב הם (1,0,3) ביחס לראשית הצירים.

該物體相對原點的坐標是 (1,0,3)。


לילי

源自英語的女性人名，等價於英語Lily

לילי טומלין


ראה

來自原始閃米特語 [具體何詞?]。對比阿拉伯語 رَأَى (raʔā)、吉茲語 ርእየ (rəʾyä)。

רָאִיתִי חָבֵר שֶׁלִּי בַּחֲנוּת וְשָׁכַחְתִּי לִקְנוֹת חָלָב.

我在商店看到我的一個朋友，忘了買牛奶。

ra'íti khavér shelí bakhanút v'shakhákhti liknót khaláv.


אחשורוש

借自古波斯語 𐎧𐏁𐎹𐎠𐎼𐏁𐎠 (x-š-y-a-r-š-a /xšayāršā/，“萬王的統治者”)，源自 𐏋 (XŠ /xšāyaθiya/，“統治者”) + 𐎹𐎠𐎼𐏁𐎠 (y-a-r-š-a，“男性”)。חְשְׁיָארְשָׁ (ḥəšəyâršā) 的同源對似詞。

亞哈隨魯 （波斯帝國阿契美尼德王朝的國王，聖經人物）

וַיְהִי בִּימֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ הוּא אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ הַמֹּלֵךְ מֵהֹדּוּ וְעַד כּוּשׁ שֶׁבַע וְעֶשְׂרִים וּמֵאָה מְדִינָה.

亞哈隨魯作王，從印度直到古實，統管一百二十七省。

Va-yhí bi-yméi Aḥashverósh hu Aḥashverósh ha-molékh me-hodú v-ad kush shéva' v-'esrím u-meah m'diná.

הָכָא הַלְלוּ עַבְדֵי ה׳ וְלֹא עַבְדֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ אַכַּתִּי עַבְדֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ אֲנַן

但在這裡，我們會說「讚美吧，耶和華的僕人」，這意味著不是亞哈隨魯的僕人，但我們仍然是亞哈隨魯的僕人！

Hakhá "hal'lú 'avdéi Adonái," v-lo 'avdéi Aḥashverósh, akatí 'avdéi Aḥashverósh anán!


אבק

avák (romanization)
אֲבָקִים (indefinite plural)
אֲבַק־

יִתֵּן יְהוָה אֶת־מְטַר אַרְצְךָ אָבָק וְעָפָר מִן־הַשָּׁמַיִם יֵרֵד עָלֶיךָ עַד הִשָּׁמְדָךְ׃

The LORD will turn the rain of your country into dust and powder; it will come down from the skies until you are destroyed.


מסיבת עיתונאים

源自מסיבת (m'sibát-，“...的聚会”) + עיתונאים (itona'ím，“记者”)，而字面意思为“记者聚会”。

m'sibát-itona'ím (romanization)
מסיבות עיתונאים \ מְסִבוֹת עִתּוֹנָאִים (indefinite plural)
מסיבת עיתונאי־
מסיבות עיתונאי־

ראש הממשלה קיים מסיבת עיתונאים.

首相举行了一场新闻发布会。


יקר

源自原始閃米特語 *waqar- (“沉重；结满果实的树；光荣或具有重要价值”)，源自原始亞非語 *waqar-；對比埃及語 jqr (“优秀的，值得的”)、阿拉伯語 وَقارْ (waqār，“尊嚴；清醒”)。

yakár (romanization)
יְקָרָה (feminine)
יְקָרִים (masculine plural)
יְקָרוֹת (feminine plural)

.היה שלום אמיל יקר


נחושת

对比阿拉伯語 نُحَاس (nuḥās，“銅”)。

n'khóshet (romanization)
נחושת \ נְחֹשֶׁת־

銅 黃銅、青銅或其他銅的合金

וּמִצְחַת נְחֹשֶׁת עַל־רַגְלָיו וְכִידוֹן נְחֹשֶׁת בֵּין כְּתֵפָיו׃

腿上有銅護膝，兩肩之中背負銅戟。

U-mitsḥát n'ḥóshet ʿal ragláv v-khidón n'ḥóshet bein k'tefáv.

יְרוּשָׁלַיִם שֶׁל זָהָב וְשֶׁל נְחֹשֶׁת וְשֶׁל אוֹר; הֲלֹא לְכָל שִׁירַיִךְ אֲנִי כִּנּוֹר

金與銅交相輝映的耶路撒冷啊，在你演奏的樂曲中，我是否是裡面的那把小提琴？

Yerushaláyim shel zaháv v-shel n'ḥóshet v-shel or; haló l-khol shiráyikh ani kinnor.

1967，拿俄米·舍莫尔 （作曲作詞）, “ירושלים של זהב [金色的耶路撒冷]”, in שירי נעמי שמר [拿俄米·舍莫尔歌曲集]，演出者 舒麗·納坦, 耶路撒冷, →OCLC:


זהב

中閃米特語支詞彙。與阿拉伯語 ذَهَب (ḏahab)、古典敘利亞語 ܕܗܒܐ (dahbā’)同源。

וַיְהִי כַּאֲשֶׁר כִּלּוּ הַגְּמַלִּים לִשְׁתּוֹת וַיִּקַּח הָאִישׁ נֶזֶם זָהָב בֶּקַע מִשְׁקָלוֹ וּשְׁנֵי צְמִידִים עַל־יָדֶיהָ עֲשָׂרָה זָהָב מִשְׁקָלָם׃

駱駝喝足了，那人就拿一個金環，重半舍客勒；兩個金鐲，重十舍客勒，給了那女子。

Va-yhí ka'ashér killú hag-gmallím lishtót va-yiqqáḥ ha-ish nézem zahav béqaʿ mishqaló u-shnei ts'midím ʿal yadéha ʿasara zahav mishqalám.

הַנֶּחֱמָדִים מִזָּהָב וּמִפַּז רָב וּמְתוּקִים מִדְּבַשׁ וְנֹפֶת צוּפִים׃

都比金子可羨慕，且比極多的精金可羨慕；比蜜甘甜，且比蜂房下滴的蜜甘甜。

Ha-neḥemadím miz-zaháv u-mi-paz rav; u-m'tuqím mi-dvash v-nófet tsufím.


פז

paz (romanization)
פַּזִּים (indefinite plural)
פַּז־

שׁוֹקָיו עַמּוּדֵי שֵׁשׁ מְיֻסָּדִים עַל־אַדְנֵי־פָז מַרְאֵהוּ כַּלְּבָנוֹן בָּחוּר כָּאֲרָזִים׃

他的腿好像白玉石柱，安在精金座上；他的形狀如利巴嫩，且佳美如香柏樹。

Shoqáv ʿammúdei shesh, m'yussadím ʿal ádnei paz; mar'éhu ka-Lvanón, baḥúr ka-arazím.


תפוח

詞根
 ת־פ־ח
與阿拉伯語 تُفَّاح (tuffāḥ)、烏加里特語 𐎚𐎔𐎈 (tpḥ)有關；不見於亞拉姆語。有說法認為來自詞根נ־פ־ח (n-p-ḥ，“聞，嗅”)或ת־פ־ה (t-p-ḥ，“有圓的形狀”)。

tapúakh (romanization)
תַּפּוּחִים (indefinite plural)
תַּפּוּחַ־

כְּתַפּוּחַ בַּעֲצֵי הַיַּעַר כֵּן דּוֹדִי בֵּין הַבָּנִים

我的良人在男子中，如同蘋果樹在樹林中。

kətappúaḥ ba'atsḗ hayyá'ar ken dodí bēn habbaním


בצר

源自詞根 בצר（BṢR），意為“強化的；防禦的”。

וְשִׁית־עַל־עָפָר בָּצֶר וּכְצוּר נְחָלִים אוֹפִיר׃

要將你的珍寶丟在塵土裡，將俄斐的黃金丟在溪河石頭之間。

V-shit ʿal ʿafár bátser u-kh-tsur n'ḥalím ofir.


כתם

kétem (romanization)
כְּתָמִים (indefinite plural)
כִּתְמֵי־

לֹא־תְסֻלֶּה בְּכֶתֶם אוֹפִיר, בְּשֹׁהַם יָקָר וְסַפִּיר.

俄斐金，和貴重的紅瑪瑙，並藍寶石，不足與較量。

lo-təsullé bəchétem ofír, bəšóham yaqár vəsappír.


צד

可能與阿拉伯語 ضد (ḍadd)有關。

tsád (romanization)
צְדָדִים (indefinite plural)
צַד־
צִדֵּי־

מצד אחד, […]; מצד שני\אחר, […]

mitsád ekhád, […] ; mitsád shení/akhér, […]

תסתכל על הצד החיובי.


משמעות

最终源自詞根ש־מ־ע (sh-m-`)。

mashma'út (romanization)
משמעויות \ מַשְׁמָעֻיּוֹת (indefinite plural)
מַשְׁמָעוּת־
משמעויות \ מַשְׁמָעֻיּוֹת־

מה המשמעות של זה?


חרוץ

וַתִּבֶן צֹר מָצוֹר לָהּ וַתִּצְבָּר־כֶּסֶף כֶּעָפָר וְחָרוּץ כְּטִיט חוּצוֹת׃

推羅為自己修築保障，積蓄銀子如塵沙，堆起精金如街上的泥土。

Va-tíven Tsor matsór lah; va-titsbor késef ke-ʿafar v-ḥarutz k'ṭiṭ ḥutsot.


אמריציום

ה„שעון“ תוכנן והוכן במחלקה להנדפסה גרעינית בטכניון ומכיל שלושה חומרים רדיואקטיביים השונים בקצב ההתפרקות שלהם: הראשון אמריציום־241, המתפרק ומתמעט למחצית הכמות לאחר 458 שנה; השני — פחמן המתמעט למחצית הכמות כעבור 5,680 שנה; והשלישי — ניאוביום־94 המתמעט למחצית כמותו לאחר 20,000 שנה.

这个“时钟”是由以色列理工学院核工程系设计和制造的，包含三种具有不同衰变率的放射性材料：第一种——镅-241，半衰期为458年；第二种——碳，半衰期为5680年；第三种——铌-94，半衰期为2万年。

1980年June23日，“שעון גרעיני“ הוטמן באבן־הפינה למכון קנדה להנדסה גרעינית בטכניון„ [加拿大核工程研究所的基石上刻有以色列理工学院所造的“核钟”]”, in Davar:


פתוח

形容詞為פתח (patákh，“打開”)的被動分詞；名詞則來自פיתח (pitéakh，“發展”)。二者均源自詞根פ־ת־ח (p-t-ḥ)。

patúakh (romanization)
פְּתוּחָה (feminine)
פְּתוּחִים (masculine plural)
פְּתוּחוֹת (feminine plural)

הדלת פתוחה.

נכנסים דרך החלונות הפתוחים.


פתח

源自原始閃米特語 *pataḥ- (“打開”)。與阿卡德語 𒉿𒌅𒌑𒌝 (petûm)、阿拉伯語 فَتَحَ (fataḥa)同源。

patákh (romanization)
יִפְתַּח
פָּתוּחַ
נִפְתַּח (passive)

היא פתחה את הדלת.

באיזה שעה פותחים מחר?

פותחים חקירה.


סגור

סָגַר (sagár，“關閉”)的被動分詞。

אֶפְגְּשֵׁם כְּדֹב שַׁכּוּל וְאֶקְרַע סְגוֹר לִבָּם וְאֹכְלֵם שָׁם כְּלָבִיא חַיַּת הַשָּׂדֶה תְּבַקְּעֵם׃

我遇見他們必像丟崽子的母熊，撕裂他們的心膜，在那裡我必像母獅吞吃他們；野獸必撕裂他們。

Ef'g'shém k-dóv shakúl, v-eqráʿ s'gor libám; v-okhlám sham k-laví; ḥayyat has-sadéh tivaqqʿem.

לֹא־יֻתַּן סְגוֹר תַּחְתֶּיהָ וְלֹא יִשָּׁקֵל כֶּסֶף מְחִירָהּ׃

智慧非用黃金可得，也不能平白銀為他的價值。

Lo yután s'gor taḥtéha; v-lo yishaqél késef m'ḥirah.


סגר

séger (romanization)
סְגָרִים (indefinite plural)
סֶגֶר־
סִגְרֵי־

המדינה תכנס לסגר ביום ראשון.

該國週日將進入封鎖狀態。


חד

对比阿拉伯語 حاد (ḥādd，“尖的”)、古典亞美尼亞語 խադ (xad，“劍”)。

ḥad (romanization)
חַדָּה (feminine)
חַדִּים (masculine plural)
חַדּוֹת (feminine plural)

הוא היה חד בדבריו.

כאב חד


רב

詞根
 ר־ב־ה
源自詞根ר־ב־ה (r-b-h)。

רב־פעלים

有许多获得认可的优秀作品

רב־חקלאות

רב־סנפירים

רב־מכר


נאבק

可能與阿拉伯語 أَبَقَ (ʔabaqa，“逃跑”)有關。

וַיִּוָּתֵר יַעֲקֹב לְבַדּוֹ וַיֵּאָבֵק אִישׁ עִמּוֹ עַד עֲלוֹת הַשָּׁחַר׃

只剩下雅各一人；有一個人來和他摔跤，直到黎明。


אם

源自原始閃米特語 *ʔimm-。

em (romanization)
אימהות \ אִמָּהוֹת (indefinite plural)
אֵם־
אָב (masculine)

וַתֵּלֶךְ הָעַלְמָה וַתִּקְרָא אֶת אֵם הַיָּלֶד

童女就去叫了孩子的母親來。


אם

源自原始閃米特語 *šim。

אם תצליחי או לא נהיה איתך.

无论您f是否成功，我们都会与您同在。

אִם אַתָּה רוֹצֶה, אֲנִי אוּכַל לָבוֹא מָחָר.

如果你需要的話，我明天也能來。


דיו

对比亞拉姆語 דְּיוּתָא (dyōṯā)、古典敘利亞語 ܕܝܘܬܐ (dyōṯā)、阿拉伯語 دَوَاة (dawāh)。

dyó (romanization)
דְּיוֹאוֹת (indefinite plural)
דְּיוֹ־
דְּיוֹאֵי־

וַיֹּאמֶר לָהֶם בָּרוּךְ מִפִּיו יִקְרָא אֵלַי אֵת כָּל־הַדְּבָרִים הָאֵלֶּה וַאֲנִי כֹּתֵב עַל־הַסֵּפֶר בַּדְּיוֹ׃

巴錄回答說，他用口向我說這一切話，我就用筆墨寫在書上。

vayómer lahém barúkh mipív yikrá 'eláy 'ét kol-had'varím ha'éle va'aní kotév 'al-haséfer bad'yó.
wayyṓmer lāhem bārūḵ mippīw yiqrā ʾēlay ʾēṯ kol-haddəḇārīm hāʾḗlle waʾănī kōṯēḇ ʿal-hassḗp̄er baddəyō.


עלמה

עֶלֶם ('élem)的陰性形。

העלמה לוי


בחוץ

אַתֶּם רוֹצִים לֶאֱכֹל בִּפְנִים אוֹ בַּחוּץ?

你們是要在裡面還是在外面吃？


ילד

对比阿拉伯語 وَلَد (walad，“孩子，小孩”)、وَلَدَ (walada，“生下，產下”)、吉茲語 ወልድ (wäld，“孩子，小孩”)。

yéled (romanization)
יְלָדִים (indefinite plural)
יֶלֶד־
יַלְדֵי־
יַלְדָּה (feminine)

在現代希伯來語口語中，複數 יְלָדִים 用於指“混合或未指定性別的”小孩，而 בָּנִים 特指男孩。

כמה ילדים יש לכם?

你家有幾個小孩（m 或 f）？

ילד מהכתה שלי


נולד

源自詞根 י־ל־ד 。

nolád (romanization)
ייוולד \ יִוָּלֵד
יָלַד

הִיא נוֹלְדָה בָּאָרֶץ.

她出生在[以色列]這片土地。


הלך

源自原始閃米特語 *halak-。

halákh (romanization)
לָלֶכֶת
הוֹלֵךְ (present)
יֵלֵךְ
לֵךְ (imperative)

(尤指步行著) 去，走，前往

הָלַכְתִּי לַחֲנוּת לִקְנוֹת כַּמָּה סְפָרִים חֲדָשִׁים.

halákhti lakhanút liknót káma s'farím khadashím.

מָה הוֹלֵךְ כָּאן?

被毀壞到無法再彌補的程度

הָלַךְ לִי הָאוֹטוֹ.


כמה

與阿拉伯語 كَمْ (kam)有關。

כמה אנשים גרים שם?

עוד כמה סידורים אתה תקנה?

אכלנו כמה תמרים.

יש פה בעיר כמה אנשים שמדברים עברית.

鎮子裡有一些會說希伯來語的人。

yesh po ba-ír káma anashím she-m'dab'rim ivrít.


כמה

與阿拉伯語 كَمْ (kam)有關。

כמה את אוהבת פיצה?

כמה זה גדול?


כמה

kamáh (romanization)
לכמוה \ לִכְמֹהַּ
כָּמֵהַּ (present)
יִכְמַהּ

אֱלֹהִים אֵלִי אַתָּה אֲשַׁחֲרֶךָּ צָמְאָה לְךָ נַפְשִׁי כָּמַהּ לְךָ בְשָׂרִי בְּאֶרֶץ־צִיָּה וְעָיֵף בְּלִי־מָיִם׃

神啊，你是我的神，我要切切的尋求你；在乾旱疲乏無水之地，我渴想你，我的心切慕你。

'elohím 'elí 'atá 'ashakharéka tsam'á l'khá nafshí kamáh l'khá v'sarí b'érets-tsiyá v'ayéf b'li-máyim.
ʾĕlōhīm ʾēlī ʾattā ʾăšaḥărékkā ṣāməʾā ləḵā nap̄šī kāmah ləḵā ḇəśārī bəʾéreṣ-ṣiyyā wəʿāyēp̄ bəlī-mā́yim.


חנות

借自亞拉姆語 חָנוּתָא (ḥānūṯā)。

khanút (romanization)
ḥānūṯ (romanization)
חנויות \ חֲנֻיּוֹת (indefinite plural)
חֲנוּת־
חנויות \ חֲנֻיּוֹת־

(商店)： 常用單數附屬形，後接表示商店類型的名詞：如חנות ספרים (khanút s'farím，“書店”，字面意思是“書的商店”)。

כִּי בָא יִרְמְיָהוּ אֶל־בֵּית הַבּוֹר, וְאֶל־הַחֲנֻיּוֹת; וַיֵּשֶׁב־שָׁם יִרְמְיָהוּ, יָמִים רַבִּים.

耶利米來到獄中，進入牢房，在那裡囚了多日。

ki va yirməyáhu el-bēt habbór, vəel-haḥanuyyót; vayyéšev-šam yirməyáhu, yamím rabbím.


שוק

אני בשוק.


מערבי

ma'araví (romanization)
מערבית (feminine)
מערביים (masculine plural)
מערביות (feminine plural)

הכותל המערבי

דיפלומטים מערביים


אחד

源自原始閃米特語 *ʔaḥad-。对比阿拉伯語 أحد (ʾaḥad)。

/(ʔ)e̞ˈħäd̪/

אֶחָד跟在所修飾的名詞後面，這一點類似形容詞，但和其他基數詞不同。 :Template:U:he:abstract-numbers

יֵשׁ לוֹ בֵּן אֶחָד וּשְׁתֵּי בָּנוֹת.

רָאִיתָ יַלְדָּה אַחַת כָּאן?

你有沒有在這裡見過一個女孩？

שְׁמַע יִשְׂרָאֵל יְהוָה אֱלֹהֵינוּ יְהוָה אֶחָד׃

以色列啊，你要聽：耶和華我們神是獨一的主。

sh'má' yisra'él YHVH 'elohéinu YHVH 'ekhád.
šəmaʿ yiśrāʾēl YHWH ʾĕlōhḗnū YHWH ʾeḥāḏ.


אחד

源自原始閃米特語 *ʔaḥad-。对比阿拉伯語 أحد (ʾaḥad)。

'ekhád (romanization)
אַחַד־
אַחַת (feminine)

/(ʔ)e̞ˈħäd̪/

אֶחָד מֵהֶם

אַחַד הַסְּפָרִים

אחת החיילות שהייתה יפת מראה באופן בולט במיוחד ביקשה ממני סיגריה. נתתי לה אחת וישבתי על ספסל סמוך לחלון.

有一个（女）士兵非常有魅力，她以一種特别显眼的方式向我要了一根烟。我给了她一根，然后坐在靠窗的长凳上。

2011，Yacov Shir Golian，החושך בקצה המנהרה [隧道尽头的黑暗]，頁 80:


שבע

对比阿拉伯語 شَبِعَ (šabiʕa，“飽的；滿足的”)。

כָּל־הַדְּבָרִים יְגֵעִים, לֹא־יוּכַל אִישׁ לְדַבֵּר; לֹא־תִשְׂבַּע עַיִן לִרְאוֹת, וְלֹא־תִמָּלֵא אֹזֶן מִשְּׁמֹעַ.

萬事令人厭煩，人不能說盡；眼看，看不飽；耳聽，聽不足。


אודם

ódem (romanization)
אודמים \ אֳדָמִים (indefinite plural)
אודמי \ אָדְמֵי־

לחיי התכסו באודם.


או

源自原始閃米特語 *ʔaw。與阿拉伯語 أَوْ (ʔaw)、烏加里特語 𐎜 (ʾō)同源。

希伯來語的אוֹ … אוֹ結構可以表達“要麼……要麼……”，但這個結構不能引出兩個完整的從句，這時每個從句需要加上ש־：או שאתה כן, או שאתה לא.
o she'ata ken, o she'ata lo.
你要麼做，要麼不做。

הוא בא, או לא?

או זה או זה אפשר.

你要麼拿這個，要麼拿那個。


מזג אוויר

源自מֶזֶג (mézeg，“性情，性格”) + אֲוִיר (avír，“空氣”)。

איך מזג האוויר שם?


מזג

对比阿拉伯語 مَزَجَ (mazaja，“混合”)

שתי כוסות על השולחן והיא מוזגת ומוזגת, אותי גומרת

המלצר מזג לי יין.


אורח

oréakh (romanization)
אוֹרְחִים (indefinite plural)
אוֹרְחֵי־
אוֹרַחַת (feminine)

והכנסת אורחים


אורח

源自原始閃米特語 *ʔurḫ-。

אורח חיים

אֹרַח חַיִּים לְמַעְלָה לְמַשְׂכִּיל לְמַעַן סוּר מִשְּׁאוֹל מָטָּה׃

智慧人從生命的道上升，使他遠離在下的陰間。


אות

源自原始閃米特語 *awayat-，與亞拉姆語 אתא (ʾāṯāh，“標誌”)、阿拉伯語 آية (ʔāya，“標誌”)同源。

ot (romanization)
אוֹתוֹת (indefinite plural)

בֵּינִי וּבֵין בְּנֵי יִשְׂרָאֵל אוֹת הִוא לְעֹלָם:

這是我和以色列人永遠的證據。

bēnī ū-vēn bənē yiśrāʾēl ʾōṯ hī lə-ʿōlām.


אות

ot (romanization)
אוֹתִיּוֹת (indefinite plural)

הַלּוֹמֵד מֵחֲבֵרוֹ פֶּרֶק אֶחָד אוֹ הֲלָכָה אַחַת אוֹ פָסוּק אֶחָד אוֹ דִבּוּר אֶחָד אוֹ אֲפִלּוּ אוֹת אַחַת, צָרִיךְ לִנְהוֹג בּוֹ כָבוֹד

從他同伴那裡學到一章經典、一條哈拉卡、一句詩節、乃至一個字母的人，都應該尊敬他的同伴。

Hal-lōmēḏ mē-ḥăvērō pereq ʾeḥāḏ ʾō hălāḵā ʾaḥaṯ ʾō fāsūq ʾeḥāḏ ʾō ḏibbūr ʾeḥāḏ ʾō ʾǎfillū ʾōṯ ʾaḥaṯ, ṣārīḵ li-nhōḡ bō ḵāvōḏ.


אי

对比埃及語 jw (“島”)、腓尼基語 𐤀𐤉 (ʾy)。

í (romanization)
אִיִּים (indefinite plural)
אִיֵּי־

יְהוָה מָלָךְ תָּגֵל הָאָרֶץ יִשְׂמְחוּ אִיִּים רַבִּים׃

耶和華作王；願地快樂，願眾海島歡喜。

Adonái malákh, tagél ha-árets; yism'ḥú iyyím rabim!

עַתָּה יֶחְרְדוּ הָאִיִּן יוֹם מַפַּלְתֵּךְ וְנִבְהֲלוּ הָאִיִּים אֲשֶׁר בַּיָּם מִצֵּאתֵךְ׃

如今在你這傾覆的日子，海島都必戰兢；海中的群島見你歸於無有，就都驚惶。

'Atá yeḥr'dú ha-iyyín yom mapaltékh, v-nivhalú ha-iyyím ashér ba-yám mitseitékh.


אי

אי אפשר

מה ראית שבאת להתגייר אי אתה יודע שישראל בזמן הזה דוויים ודחופים ומסוחפין ומטורפין ויסורין באין עליהן
你皈依之後看到什麼了？你難道不知道在這些日子裡，以色列人[即猶太人]遭受了多少的痛苦、壓迫、侵蝕、征服和苦難嗎？

a. 1200, Maimonides、משנה תורה, איסורי ביאה chapter 14:


אי

源自原始閃米特語 *ʔayy-；對比אַיֵּה。

וַיֹּאמֶר יהוה אֶל־קַיִן אֵי הֶבֶל אָחִיךָ

耶和華對該隱說，你兄弟亞伯在哪裡？


איבה

eyvá (romanization)
אֵיבוֹת (indefinite plural)
אֵיבַת־
אֵיבוֹת־

וְאִם־בְּפֶתַע בְּלֹא־אֵיבָה הֲדָפוֹ אוֹ־הִשְׁלִיךְ עָלָיו כָּל־כְּלִי בְּלֹא צְדִיָּה׃

倘若人沒有仇恨，忽然將人推倒；或是沒有埋伏，把物扔在人身上

V-im b-féta' b-lo eyvá hadafó o hishlíkh 'aláv kol kli b-lo tz'diyah

הַחוֹשֵׂךְ עַצְמוֹ מִן הַדִּין, פּוֹרֵק מִמֶּנּוּ אֵיבָה וְגָזֵל וּשְׁבוּעַת שָׁוְא

不讓自己受審判的人，就會使仇恨、盜竊和虛假的誓言從自己身上消除。

ha-ḥosékh 'atzmó min ha-din, porék mimménu eyvá v-gazél u-shvu'at shav.


איש

源自原始閃米特語 *ʾš (“男人，人”)。对比其他閃米特語族語言（如摩押語、亞拉姆語；部分語言中作 'šm）。

'ish (romanization)
אֲנָשִׁים (indefinite plural)
אִישׁ־
אַנְשֵׁי־
אישה \ אִשָּׁה (feminine)

עַתָּה רוּץ נָא לִקְרָאתָהּ וֶאֱמָר לָהּ הֲשָׁלוֹם לָךְ הֲשָׁלוֹם לְאִישֵׁךְ הֲשָׁלוֹם לַיָּלֶד וַתֹּאמֶר שָׁלוֹם.

你跑去迎接她，問她說，你平安麼？你丈夫平安麼？孩子平安麼？她說，平安。

atá rúts ná lik'ratáh ve'emár láh hashalóm lákh hashalóm l'ishékh hashalóm layéled vatómer shalóm


איש

וַיֹּאמֶר מֹשֶׁה אֲלֵהֶם אִישׁ אַל־יוֹתֵר מִמֶּנּוּ עַד־בֹּקֶר׃

摩西對他們說，所收的，不許甚麼人留到早晨。

רבים ניסו, אך איש לא הצליח.

許多人嘗試過，但沒有人成功。


איש דברים

ísh dvarím (romanization)
אַנְשֵׁי דְּבָרִים (indefinite plural)

וַיֹּאמֶר מֹשֶׁה אֶל־יְהוָה בִּי אֲדֹנָי לֹא אִישׁ דְּבָרִים אָנֹכִי גַּם מִתְּמוֹל גַּם מִשִּׁלְשֹׁם גַּם מֵאָז דַּבֶּרְךָ אֶל־עַבְדֶּךָ כִּי כְבַד־פֶּה וּכְבַד לָשׁוֹן אָנֹכִי.

摩西對耶和華說，主啊，我素日不是能言的人，就是從你對僕人說話以後，也是這樣，我本是拙口笨舌的。

vayómer moshé el YHVH: bi adonái lo ish dvarím anókhi gam mitmól gam mishilshóm gam meáz daberkhá el avdékha ki khvad pe ukhvad lashón anókhi.


אוכל

被侵蝕；被消耗；被吞噬；被毀壞

הַסְּנֶה בֹּעֵר בָּאֵשׁ וְהַסְּנֶה אֵינֶנּוּ אֻכָּל

荊棘被火燒著，卻沒有燒燬


שתה

对比亞拉姆語 אִשְׁתִּי (ʾištī)、吉茲語 ሰትየ (sätyä)。

shatá (romanization)
לִשְׁתּוֹת
יִשְׁתֶּה

וַיֵּשְׁתְּ מִן־הַיַּיִן וַיִּשְׁכָּר וַיִּתְגַּל בְּתוֹךְ אָהֳלֹה׃

他喝了園中的酒便醉了，在帳棚裡赤著身子。

הַשּׁוֹתֶה מַיִם לִצְמָאוֹ אוֹמֵר שֶׁהַכֹּל נִהְיָה בִּדְבָרוֹ.

正在喝水解渴的人说：“万物因他的话而生。”

וּבַל יֹאכְלוּן וְיִשׁתּוּן וְיַעֲשׂוּן מְלָאכָה בְּיוֹם הַכִּפּוּרִים.
並讓他們在贖罪日不吃不喝，也不做工。

922, Saʿadia Gaʾon, איגרת אל תלמידים במצרים בעניין הלוח

כמעט שהתרגלתי לשתות קפה לבד.

我幾乎已經習慣了獨自喝咖啡。

kim'át shehitragálti lishtót kafé l'vád.

2014年May19日，“כמעט שהתרגלתי (kim'at shehitragalti，“我幾乎已經習慣了”)”, 演出者 Rotem Cohen:

אם שותים, לא נוהגים.


משתה

mishté (romanization)
מִשְׁתָּאוֹת (indefinite plural)

複數亦作 מִשְׁתִּים。

בִּשְׁנַת שָׁלוֹשׁ לְמָלְכוֹ עָשָׂה מִשְׁתֶּה לְכָל־שָׂרָיו וַעֲבָדָיו חֵיל פָּרַס וּמָדַי הַפַּרְתְּמִים וְשָׂרֵי הַמְּדִינוֹת לְפָנָיו׃

在位第三年，為他一切首領臣僕設擺筵席：有波斯和瑪代的權貴，就是各省的貴冑與首領，在他面前

bish'nát shalósh l'mol'khó 'asá mishté l'khol-saráv va'avadáv khéil parás umadái hapart'mím v'saréi ham'dinót l'fanáv.
bišənaṯ šālōš ləmoləḵō ʿāśā mište ləḵol-śārāw waʿăḇāḏāw ḥēl pāras ūmāḏay happartəmīm wəśārē hamməḏīnōṯ ləp̄ānāw.


אלוה

源自原始西北閃米特語 *ʾlh，原始閃米特語 *ʾil-的變體，與אֵל有相同源頭。與阿卡德語 𒀭 (ilum)、阿拉伯語 إِلَه (ʔilah)、اللّٰه (allāh)、亞拉姆語 אֱלָהָא (ʾĕlāhā)、איל、腓尼基語 𐤀𐤋𐤌 (ʾlm)、烏加里特語 𐎛𐎍 (ỉl /ʾilu/)同源。

elóah (romanization)
אֱלוֹהִים \ אֱלֹהִים (indefinite plural)
אֱלוֹהַּ \ אֱלֹהַּ־
אֱלוֹהֵי \ אֱלֹהֵי־

מַה־לְּךָ הַיָּם כִּי תָנוּס הַיַּרְדֵּן תִּסֹּב לְאָחוֹר׃ הֶהָרִים תִּרְקְדוּ כְאֵילִים גְּבָעוֹת כִּבְנֵי־צֹאן׃ מִלִּפְנֵי אָדוֹן חוּלִי אָרֶץ מִלִּפְנֵי אֱלוֹהַּ יַעֲקֹב׃

滄海啊，你為何奔逃？約旦河哪，你為何倒流？大山哪，你為何踴躍如公羊？小山哪，你為何跳舞如羊羔。大地啊，你因見主的面，就是雅各神的面，便要震動。


אלון

與阿卡德語 𒀠𒆷𒀭 (ʾallānu, alyānu，“橡樹；橡子”)、亞拉姆語 אִילָנָא (ʾīlānā，“樹”)、古典敘利亞語 ܐܺܝܠܳܢܳܐ (ʾīlānā，“樹”)同源。אִילָן (ʾīlān，“樹”) 的同源對似詞，其借自亞拉姆語。閃米特語族詞彙從蘇美爾語 𒄑𒀠𒆷𒈝 (allanum，“橡樹；橡子，橡子形的”)借入。亦对比אֵלָה (ʾelā，“圓柄黃連木”)，和唯複名詞אֵילִים (ēlīm，“結實的樹”)。

alon (romanization)
אַלּוֹנִים (indefinite plural)
אַלּוֹנֵי־

וַיֶּאֱהַל אַבְרָם וַיָּבֹא וַיֵּשֶׁב בְּאֵלֹנֵי מַמְרֵא אֲשֶׁר בְּחֶבְרוֹן וַיִּבֶן שָׁם מִזְבֵּחַ לַיהוָה׃

亞伯蘭就搬了帳棚，來到希伯崙幔利的橡樹那裡居住，在那裡為耶和華築了一座壇。

וַתָּמָת דְּבֹרָה מֵינֶקֶת רִבְקָה וַתִּקָּבֵר מִתַּחַת לְבֵית אֵל תַּחַת הָאַלּוֹן וַיִּקְרָא שְׁמוֹ אַלּוֹן בָּכוּת׃

利百加的奶母底波拉死了，就葬在伯特利下邊橡樹底下；那棵樹名叫亞倫巴古。

עַל רָאשֵׁי הֶהָרִים יְזַבֵּחוּ וְעַל הַגְּבָעוֹת יְקַטֵּרוּ תַּחַת אַלּוֹן וְלִבְנֶה וְאֵלָה כִּי טוֹב צִלָּהּ עַל כֵּן תִּזְנֶינָה בְּנוֹתֵיכֶם וְכַלּוֹתֵיכֶם תְּנָאַפְנָה׃

在各山頂、各高岡的橡樹、楊樹、栗樹之下，獻祭燒香，因為樹影美好；所以你們的女兒淫亂、你們的新婦行淫。


אף

וְזָכַרְתִּי אֶת־בְּרִיתִי יַעֲקוֹב וְאַף אֶת־בְּרִיתִי יִצְחָק וְאַף אֶת־בְּרִיתִי אַבְרָהָם אֶזְכֹּר וְהָאָרֶץ אֶזְכֹּר
vəzachárti et brití yaʿaqóv vəáf et brití yitzḥaq vəáf et brití avrahám ezkór vəhaáretz ezkór
我就要記念我與雅各所立的約、與以撒所立的約、與亞伯拉罕所立的約；並要記念這地。

26:42：，聖經和合本翻譯：

אף אחד לא ענה.

אף פעם לא הייתי שם.


בא

对比腓尼基語 𐤁𐤀 (bʾ)、阿拉伯語 بَاءَ (bāʔa，“回來，返回”)、吉茲語 ቦአ (boʾä，“進入”)。

用於表達渴望、衝動；或不想、不願意。

與ל־ (l-)搭配使用

בא לך לטייל קצת?

לא בא לי ללכת לים.

讓我們……，一起……吧；與動詞的第一人稱複數將來時形式搭配使用，組成勸勉/勸誘式。

בוא נדבר על זה מחר.


ברא

詞根
 ב־ר־א
源自詞根ב־ר־א (b-r-')。與阿拉伯語 بَرَأَ (baraʔa)同源。

וַיִּבְרָא אֱלֹהִים אֶת־הָאָדָם בְּצַלְמוֹ בְּצֶלֶם אֱלֹהִים בָּרָא אֹתוֹ זָכָר וּנְקֵבָה בָּרָא אֹתָם׃
Va-yivrá Elohím et ha-adám b-tsalmó, b-tsélem Elohím bará otóm, zakhár u-n'qevá bará otám.
神就照著自己的形像造人，乃是照著他的形像造男造女。

1:27：（聖經和合本翻譯）

עַל פֵּרוֹת הָאִילָן אוֹמֵר, בּוֹרֵא פְּרִי הָעֵץ, חוּץ מִן הַיַּיִן, שֶׁעַל הַיַּיִן אוֹמֵר בּוֹרֵא פְּרִי הַגָּפֶן. וְעַל פֵּרוֹת הָאָרֶץ אוֹמֵר בּוֹרֵא פְּרִי הָאֲדָמָה

在樹上果實說，「他創造樹木的果實。」但在藤蔓則不一樣，在藤蔓上的說，「他創造藤蔓的果實。」而在地面上果實說，「他創造大地的果實。」

'Al perót ha-ilán omér, boréi p'ri ha-'etz, ḥutz min ha-yáyin, she-'al ha-yáyin omér boréi p'ri ha-gáfen. V-'al perót ha-áretz omer, boréi p'ri ha-adamá.


ברך

源自原始閃米特語 *birk-、*bark- (“膝蓋”)。

bérekh (romanization)
ברכיים \ בִּרְכַּיִם (indefinite plural)

הוא ישב על הברכיים שלה.


ברך

請參閲主詞條的词源章節。

בֹּאוּ נִשְׁתַּחֲוֶה וְנִכְרָעָה נִבְרְכָה לִפְנֵי יהוה עֹשֵׂנוּ
bóu nishtakhavé v'nikhraá nivr'khá lifné YHVH osénu
來阿，我們要屈身敬拜，在造我們的耶和華面前跪下。

詩篇95:6：（聖經和合本翻譯）

וַיִּבְרַךְ עַל בִּרְכָּיו


בשר

源自原始西閃米特語 *baśar-。與阿拉伯語 بَشَر (bašar，“人類”)同源。

basár (romanization)
בְּשָׂרִים (indefinite plural)
בְּשַׂר־
בִּשְׂרֵי־

כִּי־יַרְחִיב יְהֹוָה אֱלֹהֶיךָ אֶת־גְּבֻלְךָ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר־לָךְ וְאָמַרְתָּ אֹכְלָה בָשָׂר כִּי־תְאַוֶּה נַפְשְׁךָ לֶאֱכֹל בָּשָׂר בְּכׇל־אַוַּת נַפְשְׁךָ תֹּאכַל בָּשָׂר׃
Ki yarḥív Adonái Elohékha et g'vulkhá ka-ashér dibér lakh v-amartá okhlá basár ki t'avá nafsh'khá le'ekhól basár b-khol avvat nafsh'kha tokhál basár.
耶和華你的神照他所應許，擴張你境界的時候，你心裡想要吃肉，說，我要吃肉，就可以隨心所欲的吃肉。

12:20：（聖經和合本翻譯）

כָּל הַבָּשָׂר אָסוּר לְבַשֵּׁל בְּחָלָב, חוּץ מִבְּשַׂר דָּגִים וַחֲגָבִים.

除了魚肉和蝗蟲以外，所有的肉都禁止和牛奶一起煮。

Kol ha-basár asúr l'vashél b-ḥaláv, ḥutz mi-b'sár dagím v-ḥagavím.

וַיֹּאמֶר לוֹ לָבָן אַךְ עַצְמִי וּבְשָׂרִי אָתָּה וַיֵּשֶׁב עִמּוֹ חֹדֶשׁ יָמִים׃
va-yómer lo laván akh 'atsmí u-v'sarí áta va-yéshev 'imo ḥódesh yamim
拉班對他說，你實在是我的骨肉，雅各就和他同住了一個月。

29:14：（聖經和合本翻譯）

אֵיזֶהוּ מַמְזֵר, כָּל שְׁאֵר בָּשָׂר שֶׁהוּא בְלֹא יָבֹא דִּבְרֵי רַבִּי עֲקִיבָא.

有誰是反教規出生的？根據阿基瓦拉比所說，任何人都不能和自己的親屬性交。

Éizehu mamzér, kol sh'ér basár she-hu v-lo yavó, divrí Rabbi Aqivá.


בת

繼承自原始閃米特語 *bint-，/i/ 音隨菲利皮法則變為 /a/，/n/ 音則被後面的 /t/ 所同化。

bat (romanization)
בָּנוֹת (indefinite plural)
בַּת־
בְּנוֹת־
בֵּן (masculine)

(類比בן) 直系女性後裔

בת חוה

用於指女性或陰性名詞的年齡：……歲的，……年的

היא בת שש.

עוד לא אבדה תקותינו \ התקוה בת שנות אלפים
‘Od lo avdah tikvatenu / hatikvah bat shenot ʿalpayim
我們的希望還未破滅，/ 兩千年的古老希望


בן

源自原始閃米特語 *bin-。

bén (romanization)
בָּנִים (indefinite plural)
בֶּן־
בְּנֵי־
בַּת (feminine)

在現代希伯來語的口語中，複數יְלָדִים指所有性別的小孩，而בָּנִים專指男孩。

造新詞時多用借自亞拉姆語的בַּר (bar)，如בַּר דַּעַת (bar dá'at)、בַּר קַיָּמָא (bar kayamá)。

בן אדם

בן ישראל

擁有某個抽象性質（如知識、能力）的人

בן דעת

בן תורה

用於表示男性或陽性名詞的年齡：……歲的，……年的

הוא בן שש.

וְנֹ֕חַ בֶּן־שֵׁ֥שׁ מֵא֖וֹת שָׁנָ֑ה וְהַמַּבּ֣וּל הָיָ֔ה מַ֖יִם עַל־הָאָֽרֶץ׃
當洪水氾濫在地上的時候，挪亞整六百歲。

7:6：（聖經和合本翻譯）

בית קברות בן 4,000 שנה שופך אור על י־ם בתקופת הברונזה
béit-k'varót bén 4,000 shaná shofékh ór ál y-m bit'kufát-hab'rónza
距今4000年的墓地有助於理解青銅時代的耶路撒冷

2011年9月28日，ניר חסון，國土報網頁版：


שמאל

源自原始閃米特語 *šimaʔl。與阿拉伯語 شِمَال (šimāl)、阿卡德語 𒆏 (šumēlum)、亞拉姆語 סְמָלָא (səmālā)、שְׂמָאלָא (śəmālā)、ܣܸܡܵܠܵܐ (semmālā)、烏加里特語 𐎌𐎎𐎀𐎍 (šmảl)同源。“北方”的意思指人面對日出時，北方就在左邊，該義項也存在於阿拉伯語。

בצד שמאל

יד שמאל

מפלגת שמאל

וַיֵּחָלֵק עֲלֵיהֶם לַיְלָה הוּא וַעֲבָדָיו וַיַּכֵּם וַֽיִּרְדְּפֵם עַד־חֹובָה אֲשֶׁר מִשְּׂמֹאל לְדַמָּֽשֶׂק׃

到夜晚，亞伯拉罕把他的部下分成幾隊去攻擊敵人，並帶領他們一路追到大馬士革以北的何把。


גבינה

对比阿拉伯語 جُبْن (jubn，“芝士，奶酪”)。

g'viná (romanization)
גְּבִינוֹת (indefinite plural)
גְּבִינַת־
גְּבִינוֹת־

הֲלֹא כֶחָלָב תַּתִּיכֵנִי וְכַגְּבִנָּה תַּקְפִּיאֵנִי׃
Ha-ló khe-ḥaláv tatikhéni; v-kha-gviná taqpi'éni?
你不是倒出我來好像奶，使我凝結如同奶餅麼。

約伯記10:10：（聖經和合本翻譯）

הַנּוֹדֵר מִן הַגְּבִינָה, אָסוּר בָּהּ בֵּין מְלוּחָה בֵּין טְפֵלָה:

如果有人發誓戒除奶酪，那麼不管是加了鹽還是沒加鹽（的奶酪）都不能吃。

Ha-nodér min ha-gviná, asúr bah bein mluḥá bein tfelá.

עֲשָׂרָה דְּבָרִים מַחֲזִירִין אֶת הַחוֹלֶה לְחׇלְיוֹ וְחׇלְיוֹ קָשֶׁה אֵלּוּ הֵן: הָאוֹכֵל בְּשַׂר שׁוֹר, שֶׁמֶן, בָּשָׂר צָלִי, בְּשַׂר צִפֳּרִים, וּבֵיצָה צְלוּיָה, וְשַׁחֲלַיִם, וְתַגְלַחַת, וּמֶרְחָץ, וּגְבִינָה, וְכָבֵד, וְיֵשׁ אֹמְרִים אַף אֱגוֹזִים, וְיֵשׁ אֹמְרִים אַף קִשּׁוּאִין.

有十樣東西能讓病好的人重返病痛，而且病情還會加重。這十樣東西分別是：狐狸肉、脂肪、烤肉、鳥肉、母雞下的蛋、水芹、刮鬍子、洗澡、奶酪、肝臟，有人還說吃堅果，或者黃瓜也有相同的效果。

'Asará dvarím maḥazirín et ha-ḥolé l-ḥolyó v-ḥolyo qashé élu hen: ha-okhél b'sar shor, shémen, basár tsalí, b'sar tsiporím, u-veitsá tsluyá, v-shaḥaláyim, v-tagláḥat, u-merḥats, u-gviná, v-khavéd, v-yesh omrím af egozím, v-yesh omrím af qisshu'ín.


נשי

nashí (romanization)
נָשִׁית (feminine)
נָשִׁיִּים (masculine plural)
נָשִׁיּוֹת (feminine plural)

היסטוריה נשית

בגדים נשיים


גוף

guf (romanization)
גּוּפִים (indefinite plural)
גּוּף־

一群人，一組人；組織，機構

גּוּף תִּקְשׁוֹרֶת


דג

與烏加里特語 𐎄𐎂 (dg)有關，源頭不明。

דייג דג דג.


לחץ

lakháts (romanization)
נִלְחַץ (passive)

所有義項一般都與介詞על ('al)搭配使用。

點擊，按下 (按鈕或鏈接)

לחצתי על הקישור ולא קרה כלום.

我點擊了鏈接，但什麼也沒有發生。

לחץ כאן כדי להירשם או כאן כדי להיכנס.


כלי

k'lí (romanization)
כֵּלִים (indefinite plural)
כְּלִי־
כְּלֵי־

לרחוץ את הכלים בכיור


דלת

源自原始閃米特語 *dalt- (“門”)，與阿卡德語 𒄑𒅅 (daltum)、烏加里特語 𐎄𐎍𐎚 (dlt /daltu/)、亞拉姆語 דַּלְתָּא同源。/t/ 音原是陰性標記，後來被重新解釋為詞根的第三個輔音。

délet (romanization)
דלתיים \ דְּלָתַיִם
דְּלָתוֹת (indefinite plural)
דֶּלֶת־
דַּלְתוֹת־

雙數形式דלתיים \ דְּלָתַיִם有時也用來指雙扇門。

וּשְׁתַּיִם דְּלָתוֹת לַדְּלָתוֹת שְׁתַּיִם מוּסַבּוֹת דְּלָתוֹת שְׁתַּיִם לְדֶלֶת אֶחָת וּשְׁתֵּי דְלָתוֹת לָאַחֶרֶת׃
U-shtáyim dlatót la-dlatót shtáyim musabot dlatót shtáyim l-délet eḥat u-shtéy dlatót la-aḥéret.
每扇分兩扇，這兩扇是摺疊的：這邊門分兩扇，那邊門也分兩扇。

以西結書41:24：（聖經和合本翻譯）

וַיָּסֶךְ בִּדְלָתַיִם יָם בְּגִיחוֹ מֵרֶחֶם יֵצֵא׃
Va-yásekh bi-dlatáyim yam; b-giḥo me-réḥem yetsé
海水衝出，如出胎胞；那時誰將他關閉

約伯記38:8：（聖經和合本翻譯）

הַמַּשְׂכִּיר בַּיִת לַחֲבֵרוֹ, הַמַּשְׂכִּיר חַיָּב בַּדֶּלֶת, בַּנֶּגֶר, וּבְמַנְעוּל, וּבְכָל דָּבָר שֶׁמַּעֲשֵׂה אֻמָּן.

出借房屋給他同伴的，作為地主應當配給他門、閂、鎖，和工匠所做的任何（與之有關的）物品。

Ha-maskír báyit la-ḥaveró, ha-maskír ḥayyáv ba-délet, ba-néger, uva-man'úl, uv-khol davár she-ma'asé ummán.

רָאָה שֶׁנִּנְעֲלָה דֶּלֶת בִּפְנֵי תִּינוֹק — שׁוֹבְרָהּ וּמוֹצִיאוֹ

人看見了小孩被關上的門困住的，當打破它帶他出來。

Ra'á she-nin'alá délet bifnéi tinóq, shovráh u-motsi-ó.


דקר

אדם לא עשוי מצמר גפן, דוקר לו בלב, הוא מדמם

אחייניתי צעקה כשאמא גות׳ל דוקרת את פלין.

當葛索媽媽要拿刀刺向費林的時候，我的姪女大叫起來。


לחי

lekhí (romanization)
lékhi (romanization)
לְחָיַיִם (indefinite plural)
לְחִי־
לְחָיֵי־

הֶכְשֵׁר מָבוֹי, בֵּית שַׁמַּאי אוֹמְרִים, לֶחִי וְקוֹרָה, וּבֵית הִלֵּל אוֹמְרִים, לֶחִי אוֹ קוֹרָה. רַבִּי אֱלִיעֶזֶר אוֹמֵר, לְחָיַיִן.

對於門口應當怎樣修建合適，煞買一派說是“門柱加樑”，希勒爾一派說是“門柱或樑”，埃利澤拉比則說是“兩個門柱”。

Hekhshér mavóy, beit Shamái omrím, leḥi v-qorá, u-veit Hillél omrím, leḥi o qorá. Rábbi Eli'ézer omér, leḥayáyin.


גר

ger (romanization)
גֵּרִים (indefinite plural)
גיורת \ גִּיֹּרֶת (feminine)
גֵּרָה (feminine)

גֵּר שֶׁנִּתְגַּיֵּר בְּעֶרֶב פֶּסַח, בֵּית שַׁמַּאי אוֹמְרִים, טוֹבֵל וְאוֹכֵל אֶת פִּסְחוֹ לָעֶרֶב. וּבֵית הִלֵּל אוֹמְרִים, הַפּוֹרֵשׁ מִן הָעָרְלָה כְּפוֹרֵשׁ מִן הַקֶּבֶר:

煞買一派說，逾越節出祭品前一天皈依的人，當晚就能沐浴享宴。而希勒爾一派說，人行了割禮，就脫離了墳墓。

Ger she-nitgayyér b-'érev Pésaḥ, beit Shammái omrím, ṭovél v-okhél et pisḥó la-árev. U-veit Hillél omrím, ha-porésh min ha-'orlá k-porésh min ha-kéver.

תָּנוּ רַבָּנַן גֵּר שֶׁבָּא לְהִתְגַּיֵּר בַּזְּמַן הַזֶּה אוֹמְרִים לוֹ מָה רָאִיתָ שֶׁבָּאתָ לְהִתְגַּיֵּר

拉比教導說：有個這時候皈依的人，他們問他，你是見了什麼，使你想要皈依的？

Tanú rabanán: Ger she-ba l'hitgayér ba-zman ha-zeh, omrím lo: ma ra'íta she-báta l'hitgayér?


גר

וַיְהִי בִּימֵי שְׁפֹט הַשֹּׁפְטִים וַיְהִי רָעָב בָּאָרֶץ וַיֵּלֶךְ אִישׁ מִבֵּית לֶחֶם יְהוּדָה לָגוּר בִּשְׂדֵי מוֹאָב הוּא וְאִשְׁתּוֹ וּשְׁנֵי בָנָיו׃
Va-yhí bi-yméi sh'fóṭ ha-shofṭím va-yhí ra'áv ba-árets va-yélekh ish mi-beit léḥem y'hudá lagúr bi-sdéi moáv hu v-ishtó u-shnei vanáv.
當士師秉政的時候，國中遭遇饑荒，在猶大伯利恆有一個人帶著妻子和兩個兒子往摩押地去寄居。

路得記1:1：（聖經和合本翻譯）

וְכִי אֶפְשָׁר לוֹ לָאָדָם לָגוּר בִּשְׁנֵי עוֹלָמִים

人有可能同時住在兩個世界嗎？

V-khi efshár lo la-adám lagúr bi-shnei olamím?


גיור

גִּיּוּר הוּא הֲלִיךְ שֶׁל הֲמָרַת דָּתוֹ שֶׁל גּוֹי לְיַהֲדוּת.

皈依是指從異教改信猶太教的過程。

Giyúr hu halíkh shel hamarát dató shel goy l'Yahadút.


אוקיינוס

源自亞拉姆語 אוקינוס，源自古希臘語 ὠκεανός (ōkeanós，“海洋”)，源自Ὠκεανός (Ōkeanós，“俄刻阿諾斯”)。

oqyanós (romanization)
אוקיינוסים \ אוֹקְיְנוֹסִים (indefinite plural)
אוקיינוסי \ אוֹקְיְנוֹסֵי־

אות׳ שע׳ עלה אוקינוס והציץ שלישו של עולם.

那時海洋洶湧猛漲，淹沒世界三分之一的地方。

a. 300，“בחדש (יתרו), פרשה ו”, in Mekhilta de-Rabbi Ishmael，頁 223:


חם

对比阿拉伯語 حَمِيم (ḥamīm，“熱的”)、埃勃拉語 𒉿𒈬𒌈 (à-mu-tum /ḥammū/，“熱的”)。

kham (romanization)
חַמָּה (feminine)
חַמִּים (masculine plural)
חַמּוֹת (feminine plural)

本形容詞經常用作“無人稱形容詞”，即不帶人稱主語。

אין מים חמים.

חם לי.

היה חם בחדר.


היה

本詞在現在時中常省略，這種情況下一般使用代詞（如הוא、יש、הינו）。

連接名詞與修飾其的介詞短語或形容詞

וְהִתְהַלַּכְתִּי בְּתוֹכְכֶם וְהָיִיתִי לָכֶם לֵאלֹהִים וְאַתֶּם תִּהְיוּ־לִי לְעָם׃
v'hithalakhtí b'tokh'khém v'hayíti lakhém lelohím v'atém tihyú-lí l'ám.
我要在你們中間行走；我要作你們的神，你們要作我的子民。

26:12：（聖經和合本翻譯）

הבית היה אדום

נֵס גָּדוֹל הָיָה שָׁם.

אם יהיה לי


חתולה

khatulá (romanization)
חֲתוּלוֹת (indefinite plural)
חָתוּל (masculine)

החתולה בחוץ


חמור

源自原始閃米特語 *ḥimār- (“驢”)。與阿拉伯語 حِمَار (ḥimār)同源。

khamór (romanization)
חֲמוֹרִים (indefinite plural)
אָתוֹן (feminine)

וַיִּקַּח מֹשֶׁה אֶת־אִשְׁתּוֹ וְאֶת־בָּנָיו וַיַּרְכִּבֵם עַל־הַחֲמֹר
yayikách moshé et-ishtó v'et-banáv vayarkivém al-hachamór
摩西就帶著妻子和兩個兒子，叫他們騎上驢回埃及地去

4:20：（聖經和合本翻譯）

לֹא־תַחֲרֹשׁ בְּשׁוֹר־וּבַחֲמֹר יַחְדָּו
lo-tacharósh b'shor-uvachamór yachdáv
不可並用牛驢耕地

22:10：（聖經和合本翻譯）

פָּרָה שֶׁיָּלְדָה כְּמִין חֲמוֹר, וַחֲמוֹר שֶׁיָּלְדָה כְּמִין סוּס, פָּטוּר מִן הַבְּכוֹרָה

牛生子如驢者，或驢生子如馬者，免於做頭胎的祭品

Paráh she-yaldáh k-min ḥamór, va-ḥamór she-yaldah k-min sus, patur min ha-b'khorah.


גאה

ge'é (romanization)
גֵּאָה (feminine)
גֵּאִים (masculine plural)
גֵּאוֹת (feminine plural)

אני גאה בך.

我為你感到自豪。（男性對男性說）

אני גאה בך.

我為你感到自豪。（女性對女性說）

הקהילה הגאה

הפסטיבל לקולנוע גאה


רעידת אדמה

r'idát-adamá (romanization)
רעידות אדמה (indefinite plural)

רעידת אדמה בעוצמה של 6.1 בסולם ריכטר

r'idát-adamá b'otsmá shél 6.1 b'sulám ríkhter


טבע

源自詞根 ט־ב־ע 。对比阿拉伯語 طَبْع (ṭabʕ，“自然”)、海灣阿拉伯語 طبع (ṭibaʕ，“溺水”)。

בואי אל גני גנים — תראי טבע שלי


יד

源自原始閃米特語 *yad- (“手”)。

yád (romanization)
ידיים \ יָדַיִם
יָדוֹת (indefinite plural)
יַד־
יְדֵי־
יְדוֹת־

בְּהֶנֵף יָד

隨手一揮；不假思索，立即，馬上

複數形式יָדוֹת (yadót)主要用於“手柄”義項，雙數形式則用於身體部位。

יָצָא יְדֵי חוֹבָתוֹ


יוון

可能來自古希臘語 Ἴων (Íōn，“伊翁，伊奧尼亞人的祖先”)；對比其變體Ἰάων (Iáōn)、Ἰάϝων (Iáwōn)。

雅完後代（愛奧尼亞人；亦泛指希臘人）所組建的國家

וַיֹּאמֶר הֲיָדַעְתָּ לָמָּה־בָּאתִי אֵלֶיךָ וְעַתָּה אָשׁוּב לְהִלָּחֵם עִם־שַׂר פָּרָס וַאֲנִי יוֹצֵא וְהִנֵּה שַׂר־יָוָן בָּא׃
Va-yómer, Ha-yadá'ta lamá báti elékha? v-atáh ashúv l'hilaḥém 'im sar Paras, va-aní yotzé v-hinéi sar Yavan ba.
他就說，你知道我為何來見你麼，現在我要回去與波斯的魔君爭戰，我去後希臘的魔君必來。

但以理書10:20：（聖經和合本翻譯）

מִזְרָחִית צְפוֹנִית, בָּהּ גָּנְזוּ בְנֵי חַשְׁמוֹנַאי אֶת אַבְנֵי הַמִּזְבֵּחַ שֶׁשִּׁקְּצוּם מַלְכֵי יָוָן.

在東北邊，哈斯蒙尼將被希臘國王玷污的祭壇之石藏在那裡。

Mizraḥít tz'fonít, bah ganzú v'néi Ḥashmonái et avnéi ha-mizbéaḥ she-shiq'tzúm malkhéi Yaván."

希臘（國家名，位於歐洲）

מִצְוַת אֵזוֹב, לֹא אֵזוֹב יָוָן, לֹא אֵזוֹב כּוֹחֲלִי, לֹא אֵזוֹב רוֹמִי, לֹא אֵזוֹב מִדְבָּרִית, וְלֹא כָל אֵזוֹב שֶׁיֶּשׁ לוֹ שֵׁם לְוָי:

牛膝草的誡條——這牛膝草不是希臘的牛膝草，不是藍色的牛膝草，不是羅馬的牛膝草，不是沙漠的牛膝草，不是任何前面帶修飾詞的牛膝草。

Mitzvát ezóv, lo ezóv Yaván, lo ezóv koḥalí, lo ezóv romí, lo ezóv midbarít, v-lo khol ezóv she-yesh lo shem l'váy.


יוונית

רַבִּי יִשְׁמָעֵאל אוֹמֵר, יְוָנִית כָּתוּב בָּהֶן — אַלְפָ״א בֵּיתָ״א גַמְלָ״א

以實瑪利拉比說，上面寫著希臘文——阿爾法、貝塔、伽馬。

Rabbi Yishma'el omer, y'vanit katuv ba-hen — alfa, beta, gamla.


סופי

源自סוף (sof) + ־י (-í)。

sofí (romanization)
סוֹפִית (feminine)
סוֹפִים (masculine plural)
סוֹפִיִּים (masculine plural)
סוֹפִיּוֹת (feminine plural)

קבוצה סופית

גאומטריה סופית


ירק

源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。

גן־הירק


לב

源自原始閃米特語 *libb-。

lev (romanization)
לְבָבוֹת (indefinite plural)

לִבִּי בְמִזְרָח וְאָנֹכִי בְּסוֹף מַעֲרָב

我的心在東邊，而我在最西邊。

c.''' 1075 – 1141, Yehuda Halevi, My Heart is in the East 1


ליטאית

ליטאית, שפתה הרשמית של ליטא, היא שפה בלטית מזרחית מקבוצת השפות הבלטיות של משפחת השפות ההודו־אירופיות.

立陶宛語是立陶宛的官方語言，是一種屬於印歐語系波羅的語族東波羅的語支的語言。

Lita'it, s'fatah harishmit shel lita, hi safa baltit mizrakhit mik'vutsat hasafot habaltiot shel mishpakhat hasafot hahodu-eiropiyot.


שפך

與阿拉伯語 سَفَك (safak，“灑，使流出”)。

shafákh (romanization)
נִשְׁפַּךְ (passive)

潑，灑 (液體、粉末等)

הוא שפך לי את הקפה על המחשב.

他把咖啡灑到了我的電腦上。

hu shafákh li et hakafé ‘al ha-machshév.

שפכתי את המים המלוכלכים לכיור.

shafákhti et ha-máyim ha-melukhlakhím le-kiyór.


גמר

與阿卡德語 𒂵𒈠𒀸 (gamārum，“使結束，完成”)同源。

gamár (romanization)
גָּמוּר
נִגְמַר (passive)

גִּמְרִי אֵת הָאֹכֶל בַּצַּלַחַת שֶׁלָּךְ!


מת

源自原始閃米特語 *mawut-。與阿拉伯語 مَاتَ (māta)、吉茲語 ሞተ (motä)、埃及語 mwt、阿卡德語 𒈪𒌈 (mītum)同源。

mét (romanization)
מֵתָה (feminine)
מֵתִים (masculine plural)
מֵתוֹת (feminine plural)

אֲנִי עָיֵיף מֵת

אֲנִי מֵת לִרְאוֹת אוֹתָהּ הַלַּילָה


מת

אֲנִי מֵת עַל שׁוֹקוֹלָד


מטה

בֵּית־דִּין שֶׁל מַטָּה

עַמְּךָ יִשְׂרָאֵל קְבוּצֵי מַטָּה

您的人民，以色列人，在人間集聚生息


מספר

詞根
 ס־פ־ר
源自詞根 ס־פ־ר־ (s-p-r)，名詞類型為 miktál。

mispár (romanization)
מִסְפָּרִים (indefinite plural)
מִסְפַּר־
מִסְפְּרֵי־

מספר המכוניות בחנייה הוא חמש.

停車場裡車的數量是五臺。

mispár ham'khoniót bakhaniyá hu khamésh.

בכיתה יש מספר שולחנות.

סע בקו מספר 43.


מספר

源自詞根 מ־ס־פ־ר־ (m-s-p-r)，變位類型為 pi'él。

המפקד מספר את החיילים ביחידה.

指挥官给部队中的士兵编号。

ham'fakéd mispér et hakhayalím bay'khidá.


מספר

源自動詞סיפר \ סִפֵּר (sipér)。

m'sapér (romanization)
מְסַפֵּרִים (indefinite plural)
מְסַפֵּר־
מספרת (feminine)

המספר מספר סיפור מותח.

说书人在讲一个悬疑的故事。


נורה

ירה (yará)的被動形，源自詞根 י־ר־ה־ (y-r-_)。

נורה למוות


מנורה

與亞拉姆語 מְנָרְתָא (mənārəṯā)、阿拉伯語 مَنَارَة (manāra)同源。

m'norá (romanization)
מְנוֹרוֹת (indefinite plural)
מְנוֹרַת־
מְנוֹרוֹת־

חֲנֻכִּיָּה

(尤指猶太教儀式用的) 燈臺

המנורה דולקת?


ספרייה

־ִיָּה (“用於……的地方”) + סֵפֶר (“書”)。由伊塔馬爾·本-阿維造出，最早是表示“書店”之義。

sifriyá (romanization)
סִפְרִיּוֹת (indefinite plural)
ספריית \ סִפְרִיַּת־

יהודית אמרה לי שהגיעו לספרייה ספרים חדשים אתמול.

耶胡第特告訴我，圖書館昨天進了一批新書。


אוי

אוֹי לָנוּ מִי יַצִּילֵנוּ מִיַּד הָאֱלֹהִים הָאַדִּירִים הָאֵלֶּה אֵלֶּה הֵם הָאֱלֹהִים הַמַּכִּים אֶת־מִצְרַיִם בְּכָל־מַכָּה בַּמִּדְבָּר

我們有禍了！誰能救我們脫離這些大能之神的手？這些是在曠野用所有瘟疫打擊埃及人的神。

oy lánu mi yatzilénu miyyád haelohím haaddirím haélle élle hem haelohím hamakkím et-mitzráyim bəchól makká bamidbár

אָמַר רַבִּי יְהוֹשֻׁעַ בֶּן לֵוִי, בְּכָל יוֹם וָיוֹם בַּת קוֹל יוֹצֵאת מֵהַר חוֹרֵב וּמַכְרֶזֶת וְאוֹמֶרֶת, אוֹי לָהֶם לַבְּרִיּוֹת מֵעֶלְבּוֹנָהּ שֶׁל תּוֹרָה.

拉比 Yehoshua ben Levi 說，每一天都有天上的聲音從何烈山發出並宣告，侮辱妥拉的造物有禍了！


מאכל

ma'akhál (romanization)
מַאֲכָלִים (indefinite plural)
מַאֲכָלוֹת (indefinite plural)
מַאֲכַל־
מַאַכְלֵי־
מַאַכְלוֹת־

食物、膳食、菜餚（特定類型的食物）

אַתָּה קַח־לְךָ מִכָּל־מַֽאֲכָל אֲשֶׁר יֵֽאָכֵל וְאָסַפְתָּ אֵלֶיךָ וְהָיָה לְךָ וְלָהֶם לְאָכְלָֽה׃

也把吃過的各種食物帶走，並儲存起來。這將作為你和他們的食物。

וּבַסַּל הָֽעֶלְיֹון מִכֹּל מַאֲכַל פַּרְעֹה מַעֲשֵׂה אֹפֶה […]

在最上層的籃子裡有為法老烤的各種食物， […]


צהריים

與阿拉伯語 ظُهْر (ẓuhr)、亞拉姆語 טהרא (ṭahrā)同源。對於雙數的用法，對比ערביים \ עַרְבַּיִם ('arbáyim，“黃昏，暮光”)。等同於צוהר \ צֹהַר (tsóhar)的雙數形式。可能與זוהר \ זֹהַר (zóhar)也有較遠的關係。

הפסקתי לישון עד אחרי צהריים


ממשלה

源自 מָשַׁל (mashál，“統治”)。對照阿拉伯語 مُمَثِّل (mumaṯṯil，“代表”)。

memshalá (romanization)
מֶמְשָׁלוֹת (indefinite plural)
מֶמְשֶׁלֶת־

וַיַּעַשׂ אֱלֹהִים אֶת שְׁנֵי הַמְּאֹרֹת הַגְּדֹלִים אֶת הַמָּאוֹר הַגָּדֹל לְמֶמְשֶׁלֶת הַיּוֹם וְאֶת הַמָּאוֹר הַקָּטֹן לְמֶמְשֶׁלֶת הַלַּיְלָה וְאֵת הַכּוֹכָבִים:


עמוד

对比亞拉姆語 עַמּוּדָא (ʿammūḏā，“柱子”)、阿拉伯語 عَمُود (ʕamūd，“柱子”)。

amúd (romanization)
עַמּוּדִים (indefinite plural)
עַמּוּד־
עַמּוּדֵי־

וְנָתַתָּה אֹתָהּ עַל־אַרְבָּעָה עַמּוּדֵי שִׁטִּים מְצֻפִּים זָהָב וָוֵיהֶם זָהָב עַל־אַרְבָּעָה אַדְנֵי־כָסֶף׃
要把幔子掛在四根包金的皂莢木柱子上，柱子上當有金鉤，柱子安在四個帶卯的銀座上。

出埃及記26:32：（聖經和合本翻譯）

וַיֹּאמֶר שִׁמְשׁוֹן אֶל־הַנַּעַר הַמַּחֲזִיק בְּיָדוֹ הַנִּיחָה אוֹתִי והימשני (וַהֲמִישֵׁנִי) אֶת־הָעַמֻּדִים אֲשֶׁר הַבַּיִת נָכוֹן עֲלֵיהֶם וְאֶשָּׁעֵן עֲלֵיהֶם׃
參孫向拉他手的童子說，求你讓我摸著托房的柱子，我要靠一靠。

士師記16:26：（聖經和合本翻譯）

עמוד עשן, סיפור ישן. תתעורר, תתעורר.

一根煙柱，一個古老的故事。醒來吧，醒來吧。

amúd ashán, sipúr yashán. tit'orér, tit'orér.

2014，“אברהם (“亞伯拉罕”)”, 演出者 Daniela Spector:


גל

gál (romanization)
גַּלִּים (indefinite plural)
גַּל־
גַּלֵּי־

הגלים בחוף מתחזקים.

גלי אור הם גלים רוחביים.

מעצרו של הפושע גרם לגל אנטישמיות נרחב.

逮捕罪犯导致反犹太主义浪潮不断高涨。

ma'atsaró shel haposhéa garam l'gál-antishémiut nerkháv.


עצם

源自原始閃米特語 *ʕaṯ̣m-。

étsem (romanization)
עֲצָמוֹת (indefinite plural)

זהו עצם העניין.

וְהֵם חָיוּ בְּאוֹשֶׁר וָעוֹשֶׁר עָד עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה

从此他们过着幸福的生活。

直到今天，他们还生活在幸福和财富中。

vehém ḥáyu beósher va'ósher 'ad 'étzem hayóm hazé.

,הנה אני לא דומה לעצמי לא דומה גם למה שהייתי
在这里，我看起来不像我自己，也不像以前的我

2013, נתן גושן, ליבי

ראיתי את עצמי בראי.


ערב

érev (romanization)
ערביים \ עַרְבַּיִם
עֲרָבִים (indefinite plural)
עֶרֶב־
עַרְבֵי־
עָרֶב

עֶרֶב פֶּסַח


פה

对比埃及語 pj (“這個”)。

本詞沒有“到這裡”的意思，若要表達該義，則需要加上介詞לְ־ (l'-，“到，至”)（如示例3）。

אתה גר פה?

你住在這裡嗎？(聽話者為男性)

נצא מפה בעוד חמש דקות.

我們五分鐘後就從這裡出發。

באתי לפה לפני שעה.


לפני

לְ־ (l'-，“對，向，為”) + פְּנֵי (p'néi，“……的臉”)，後者為פָּנִים (paním，“臉”)的結構態。

אחרי

在……之後，在……的後面

דקה לפני הסוף

לפני שהגעת

在……的前方，在……的面前

יורד לפני התיבה

מודה אני לפניך

לפני יומיים


פרה

pará (romanization)
פָּרוֹת (indefinite plural)
פָּרַת־
פָּרוֹת־
פַּר (masculine)

זֹאת חֻקַּת הַתּוֹרָה אֲשֶׁר־צִוָּה יְהוָה לֵאמֹר דַּבֵּר אֶל־בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְיִקְחוּ אֵלֶיךָ פָרָה אֲדֻמָּה תְּמִימָה אֲשֶׁר אֵין־בָּהּ מוּם אֲשֶׁר לֹא־עָלָה עָלֶיהָ עֹל׃
Zot ḥuqát ha-toráh ashér tzivá YHWH lemór: dabér el b'néi Yisraél v'yiq'ḥú eilékha fara adumá ashér ein bah mum ashér lo 'aláh 'aleha 'ol.
耶和華命定律法中的一條律例，乃是這樣說：你要吩咐以色列人，把一隻沒有殘疾、未曾負軛、純紅的母牛，牽到你這裡來。

19:2：（聖經和合本翻譯）

פָּרָה שֶׁיָּלְדָה כְּמִין חֲמוֹר, וַחֲמוֹר שֶׁיָּלְדָה כְּמִין סוּס, פָּטוּר מִן הַבְּכוֹרָה

牛生子如驢者，或驢生子如馬者，免於做頭胎的祭品。


פרו

源自拉丁語 pro-；對比英語 pro-。

該前綴常帶連字符，寫作פְּרוֹ־ (p'ro-)。如上方例句中的פרו פלסטינית，也可寫作פרו־פלסטינית；兩種寫法都常用，且可以互換。

מחאה פרו פלסטינית


צידון

源自聖經希伯來語 צִידוֹן (Ṣīḏōn)、亞拉姆語 ܨܝܕܘܢ (Ṣidon)，源自腓尼基語 𐤑𐤉𐤃𐤅𐤍 (ṣydwn /Ṣīdūn/)。與古希臘語 Σιδών (Sidṓn)同源。

賽達（城市名，位於黎巴嫩）

צידון היא העיר השלישית בגודלה בלבנון.

賽達是黎巴嫩的第三大城市。

Tsidon hi ha'ir hash'lishit b'godla biLvanon.


מלכות

对比亞拉姆語 מַלְכוּתָא (malḵūṯā)。

malkhút (romanization)
מלכויות \ מַלְכֻיּוֹת (indefinite plural)

מלכותה הייתה ארוכה במיוחד.


קנה

源自詞根ק־נ־ה (k-n-h，組成與購買、獲得、俘獲等有關的詞彙)。

kaná (romanization)
לִקְנוֹת
נִקְנָה (passive)

קניתי אתמול פיצה

וַיִּקְנֵהוּ פּוֹטִיפַר סְרִיס פַּרְעֹה שַׂר הַטַּבָּחִים, אִישׁ מִצְרִי, מִיַּד הַיִּשְׁמְעֵאלִים, אֲשֶׁר הוֹרִדֻהוּ שָׁמָּה
約瑟被帶下埃及去；有一個埃及人是法老的內臣、護衛長波提乏，從那些帶下他來的以實瑪利人手下買了他去。

創世紀39:1：（聖經和合本翻譯）

היו מתקשרים אלי כמה שעות או לפעמים יום יומיים אחרי שהבנות הגיעו, ומבקשים שאני אגיע לדירה הזאת ואבחר את הבחורות שאני רוצה לקנות.

他们会在女孩们到达几个小时，有时也可能是一两天后给我打电话，要求我来这间公寓挑选我想买的女孩。

2017年August15日，שרון שפורר，“"קניתי מהם בחורות במחיר 5000-7000 דולר, תלוי איך שנראית הבחורה". עדותו של סוחר הנשים”, in HaMakom HaKi Kham:

יְהוֹשֻׁעַ בֶּן פְּרַחְיָה אוֹמֵר, עֲשֵׂה לְךָ רַב, וּקְנֵה לְךָ חָבֵר, וֶהֱוֵי דָן אֶת כָּל הָאָדָם לְכַף זְכוּת:

約書亞·本·佩拉奇亞過去常說：为自己指定一位老师，为自己找一个同伴，让每个人都从疑惑中获益。

אני לא קונה את הסיפור.


קנה

類似意思相似的古希臘語 κάννα (kánna)（源自阿卡德語 𒂵𒉡𒌑𒌝 (qanûm，“蘆葦”)）。对比英語 cane、canon、cannon、canal、channel。

kané (romanization)
קָנִים (indefinite plural)
קְנֵה־
קְנֵי־

חֲתָכָהּ וּנְתָנָהּ לְמִי שֶׁזָּכָה בָהּ, וְהַקָּנֶה וְהַלֵּב וְהָרֵאָה תְּלוּיִם בָּהּ.

他把它剪下来，送给应得者，气管和心肺还挂在上面。

Ḥatakháh u-ntanáh l-mi she-zakhá vah, v-ha-qané v-ha-lev v-ha-re'áh t'luyím bah.


קפריסין

塞浦路斯，賽普勒斯（島及國家名，位於東南歐）

קפריסין הוא אי בים התיכון, מדרום לטורקיה וממערב לסוריה.

塞浦路斯是地中海的島嶼，位於土耳其南方、敘利亞西方


קירח

keréakh (romanization)
קירחת \ קֵרַחַת (feminine)
קירחים \ קֵרְחִים (masculine plural)
קירחות \ קֵרְחוֹת (feminine plural)

וַיַּעַל מִשָּׁם בֵּית־אֵל וְהוּא עֹלֶה בַדֶּרֶךְ וּנְעָרִים קְטַנִּים יָצְאוּ מִן־הָעִיר וַיִּתְקַלְּסוּ־בוֹ וַיֹּאמְרוּ לוֹ עֲלֵה קֵרֵחַ עֲלֵה קֵרֵח

以利沙從那裡上伯特利去；正上去的時候，有些童子從城裡出來，戲笑他，說，禿頭的上去罷，禿頭的上去罷。

va-yá'al mishám bet-él v'hú 'olé badérekh un'arím k'taním yats'ú min-ha'ír vayitkal'sú-vo vayom'rú lo 'alé keréach 'alé keréach


שומר ראש

源自שׁוֹמֵר (shomér) + רֹאשׁ (rósh)；字面意思是「頭守衛」。

shomér-rósh (romanization)
שׁוֹמְרֵי רֹאשׁ (indefinite plural)
שׁוֹמֶרֶת רֹאשׁ (feminine)

שומר הראש שלו


טף

אֲנָשִׁים, נָשִׁים, יְלָדִים וטַף.

男人、女人、小孩與嬰兒。


ראש

源自原始閃米特語 *raʔš-。與阿卡德語 𒊕 (rēšum)、阿拉伯語 رَأْس (raʔs)同源。

rosh (romanization)
רָאשִׁים (indefinite plural)
רֹאשׁ־
רָאשֵׁי־
ראשה (feminine)

רֹאשׁ עִירִיָּה

rōš ʿīriyyā́

與זנב (zanáv，“尾部”)相對。

אינך יכול לדעת מה מתרחש בראשו של אדם אחר.

你不可能知道別人的腦子裡正在想著什麼。

היא מתקשה באנגלית אבל יש לה ראש לא רע למתמטיקה.

她的英語學得很吃力，但她的數學頭腦很不錯。


רומניה

羅馬尼亞（國家名，位於歐洲）。

השפה הרשמית ברומניה היא רומנית.

羅馬尼亞的官方語言是羅馬尼亞語。

עיר הבירה של רומניה היא בוקרשט.

羅馬尼亞的首都是布加勒斯特。


רגל

源自原始閃米特語 *rigl-。

régel (romanization)
רגליים \ רַגְלַיִם
רְגָלִים (indefinite plural)

複數形式רְגָלִים僅用於“次”的義項，在現代希伯來語中只用於少數固定短語。“腿”義項在聖經希伯來語和現代希伯來語中，都用雙數形式來表示複數。

רגל和פעם在聖經希伯來語中為同義詞，但現代希伯來語中，兩詞的意思迥然不同：רגל如今只用來表示“腿”，פעם如今只用來表示“次”。

וְרַגְלֵיהֶם רֶגֶל יְשָׁרָה וְכַף רַגְלֵיהֶם כְּכַף רֶגֶל עֵגֶל וְנֹצְצִים כְּעֵין נְחֹשֶׁת קָלָל׃
V-ragleihém régel yshará, v-khaf ragleihém k-khaf régel ʿégel, v-notstim k-ʿein nḥóshet qalal.
他們的腿是直的，腳掌好像牛犢之蹄，都燦爛如光明的銅。

以西結書1:07：（聖經和合本翻譯）

הַתַּרְנְגוֹלִים מוּעָדִין לְהַלֵּךְ כְּדַרְכָּן וּלְשַׁבֵּר. הָיָה דְלִיל קָשׁוּר בְּרַגְלָיו, אוֹ שֶׁהָיָה מְהַדֵּס וּמְשַׁבֵּר אֶת הַכֵּלִים, מְשַׁלֵּם חֲצִי נֶזֶק:

雞以自己的步態行走、打破東西，人當牠是有事先警告的。如果牠腿上綁著繩子，或四處飛跳、打爛器皿，人要賠償一半的損失。

Ha-tarn'golím muʿadín l'halekh k-darkán ul-shabér. Hayá d'líl qashúr b-ragláv, o she-hayá m'hadés um-shabér et ha-kelim, m'shalém ḥatsi nézek.

וּמָה כִּסֵּא שֶׁל שָׁלֹשׁ רַגְלַיִם אֵינוֹ יָכוֹל לַעֲמוֹד לְפָנֶיךָ בִּשְׁעַת כַּעְסֶךְ; כִּסֵּא שֶׁל רֶגֶל אֶחָד — עַל אַחַת כַּמָּה וְכַמָּה!

如果你發怒時，身前三條腿的椅子不穩要倒下，那一條腿的椅子就更是如此！

U-mah kissé shalósh ragláyim einó yakhól laʿamód l'fanékha bi-shʿat kaʿsékha; kissé shel régel eḥád — al aḥát kammá v-khammá!

רַבִּי יְהוּדָה אוֹמֵר, הָרָאוּי לִפְסָחִים, פְּסָחִים קֹדֶם לָרֶגֶל שְׁלשִׁים יוֹם:

耶胡達拉比說：適合作逾越節祭品的物品，當在節前三十日內做好準備。

Rábbi Yehudá omér: ha-ra'úy li-fsaḥím, p'saḥim qódem la-régel shloshím yom.

כֵּיוָן שֶׁעָבְרוּ עֲלֵיהֶן שְׁלֹשָׁה רְגָלִים עוֹבֵר בְּבַל תְּאַחֵר רַבִּי שִׁמְעוֹן אוֹמֵר שְׁלֹשָׁה רְגָלִים כְּסִדְרָן וְחַג הַמַּצּוֹת תְּחִלָּה

錯過三個大節的人，便違反了拖延的禁令。西蒙拉比說：三個大節按順序，當是無酵餅的節慶排在第一位。

Keiván she-ʿavrú ʿaleihén shloshá r'galim ʿovér b-val t'aḥer. Rábbi Shimʿóm omer: shloshá r'galim k-sidrán, v-ḥag ha-matsót t'ḥilá.


פשט

pashát (romanization)
נִפְשַׁט (passive)

פשט בעל הבית את ידו לחוץ ונתן לתוך ידו של עני, או שנטל מתוכה והבניס, בעל הבית חיב והעני פטור

[如果]屋主伸手到外面，把東西遞到窮人的手上，或者從[窮人的手上]拿東西到屋裡，那麼屋主是有責的，而窮人則無需擔責。

pashat ba'al habayit yado lakhuts v'natan l'tokh yado shel ani, o shenatal mitokha v'hikhnis, ba'al habayit khayav v'he'ani patur.


סם

对比阿拉伯語 سُمّ (summ)。

sam (romanization)
סַמִּים (indefinite plural)
סַמֵּי־

המשטרה רוצה לגלות איך בני נוער משיגים סמים.

警方想要了解青少年是如何獲取毒品的。

hamishtara rotsa l'galot eikh b'nei no'ar masigim samim.


מס

mas (romanization)
מיסים \ מִסִּים (indefinite plural)
מַס־
מיסי \ מִסֵּי־

לשלם מיסים


שאלה

sh'elá (romanization)
שְׁאֵלוֹת (indefinite plural)
שאלת־
שאלות־

יֵשׁ לִי שְׁאֵלָה בִּשְׁבִילְךָ.


רזה

razé (romanization)
רָזָה (feminine)
רָזִים (masculine plural)
רָזוֹת (feminine plural)

חלב רזה


שעה

源自亞拉姆語 שעתא (šāʿəṯā)。

sha'á (romanization)
שעתיים \ שְׁעָתַיִם
שָׁעוֹת (indefinite plural)
שְׁעַת־
שְׁעוֹת־

מָה הַשָּׁעָה?

הֱווּ זְהִירִין בָּרָשׁוּת, שֶׁאֵין מְקָרְבִין לוֹ לְאָדָם אֶלָּא לְצֹרֶךְ עַצְמָן; נִרְאִין כְּאוֹהֲבִין בִּשְׁעַת הֲנָאָתָן, וְאֵין עוֹמְדִין לוֹ לָאָדָם בִּשְׁעַת דָּחֳקוֹ.

提防那當政的人，因他們只為自己的利益而與人為友：有利益時就表現得友善，別人有需要時卻從不站在他旁邊幫忙。

hevú z'hirín barashút, she'ein m'kar'vín ló l'adám 'elá l'tsórekh 'atsmán; nir'ín k'ohavín bish'át hana'atán, v'ein 'om'dín ló la'adám bish'át dokhokó.


שער

與亞拉姆語 תַּרְעָא (tarʿā)有關（經過換位）。

shá'ar (romanization)
שְׁעָרִים (indefinite plural)
שַׁעַר־
שַׁעֲרֵי־

בחומת ירושלים יש שמונה שערים, כולם חשובים ומפורסמים

耶路撒冷的城牆上有八個大門，每一個都十分重要且有名


שיער

השיער שלי שחור.


שעיר

sa'ir (romanization)
שְׂעִירָה (feminine)
שְׂעִירִים (masculine plural)
שְׂעִירוֹת (feminine plural)

אני אוהב גברים שעירים מאוד.


שם

源自原始閃米特語 *šim-，源自原始亞非語 *sim- (“名字，名稱”)。與阿拉伯語 اسم (ism，“名字，名稱”)同源。

shém (romanization)
שֵׁמוֹת (indefinite plural)
שֵׁם־
שְׁמוֹת־

לְכָל אִישׁ יֵשׁ שֵׁם שֶׁנָּתַן לוֹ אֱלֹהִים וְנָתְנוּ לוֹ אָבִיו וְאִמּוֹ, / לְכָל אִישׁ יֵשׁ שֵׁם שֶׁנָּתְנוּ לוֹ קוֹמָתוֹ וְאֹפֶן חִיּוּכוֹ וְנָתַן לוֹ הָאָרִיג, […]

每个人都有一个名字，是上帝赐予他的，是他的父母给他取的；/ 每个人都有一个名字，是他的体态、他微笑的方式给他的，也是身上的服装给他的 […]


השתמש

與介詞ב־ (b'-)搭配使用。

באיזו שיטה אתה משתמש?

אסור להשתמש במעלית במקרה של שרפה.

發生火災時，禁止使用電梯。


שם לב

字面意思是「把心臟放在」。

留意到；與לְ־ (l'-)搭配使用。

אף אחד לא שם לב לשגיאה.


עט

עַיִט (“鷹”) 的逆構詞，出自撒母耳記上14:32： וַיַּעַט הָעָם אֶל הַשָּׁלָל וַיִּקְחוּ צֹאן וּבָקָר (“就急忙將所奪的牛羊和牛犢，宰於地上，肉還帶血就吃了”)。詞根不明。

הוא עט על האוכל.


שממה

shemamá (romanization)
shimemá (romanization)
שְׁמָמוֹת (indefinite plural)
שִׁמְמַת־

הם עושים שממה וקוראים לה שלום.

他們製造出一片荒蕪，把它叫做和平。

אַרְצְכֶם שְׁמָמָה עָרֵיכֶם שְׂרֻפֹות אֵשׁ
你們的地土已經荒涼；你們的城邑被火焚燬；

以賽亞書1:7：（聖經和合本翻譯）

הַמֶּלֶךְ יִתְאַבָּל וְנָשִׂיא יִלְבַּשׁ שְׁמָמָה […]
君要悲哀，王要披淒涼為衣， […]

以西結書7:27：（聖經和合本翻譯）

וְנָֽתַתִּי אֶת־הַר שֵׂעִיר לְשִֽׁמְמָה וּשְׁמָמָה וְהִכְרַתִּי מִמֶּנּוּ עֹבֵר וָשָֽׁב׃
我必使西珥山荒涼，令人驚駭；來往經過的人我必剪除。

以西結書35:7：（聖經和合本翻譯）


חורבן

对比阿拉伯語 خَرَاب (ḵarāb)。

khurbán (romanization)
חורבנות \ חֻרְבָּנוֹת (indefinite plural)
חורבן \ חֻרְבַּן־
חורבנות \ חֻרְבְּנוֹת־

חורבן בית המקדש


אביב

源自表示“粗，厚”、“腫，脹”或“成熟”的詞根。可能與阿拉伯語 أَبّ (ʾabb，“牧場，牧草”)同源。與科普特語 ⲉⲡⲓⲡ (epip，“十一月”)無關。

avív (romanization)
אֲבִיבִים (indefinite plural)
אָבִיב־

(尤指穀物) 成熟的早期階段

וְהַפִּשְׁתָּה וְהַשְּׂעֹרָה נֻכָּתָה כִּי הַשְּׂעֹרָה אָבִיב וְהַפִּשְׁתָּה גִּבְעֹל׃
V-ha-pishtá v-ha-ś'orá nukáta ki ha-ś'orá avív v-ha-pishtá giv'ól.
那時，麻和大麥被雹擊打，因為大麥已經吐穗，麻也開了花。

9:31：（聖經和合本翻譯）

וּכְתִיב ״שָׁמוֹר אֶת חֹדֶשׁ הָאָבִיב.״ אֵיזֶהוּ חֹדֶשׁ שֶׁיֵּשׁ בּוֹ אָבִיב? הֱוֵי אוֹמֵר זֶה נִיסָן וְקָרֵי לֵיהּ רִאשׁוֹן

上面寫著，“初熟之月當要好好保衛。”初熟之月是何時？人會說是尼散月，稱它為正月。

U-khtív "shamór et ḥódesh ha-avív." Eízehu ḥódesh she-yesh bo avív? Hevé omér zeh Nisán v-qaréi leih rishón.

大麥開始成熟的時節， 尼散月/亞筆月，相當於格里曆的四月左右，此時大麥開始成熟

אֶת־חַג הַמַּצּוֹת תִּשְׁמֹר שִׁבְעַת יָמִים תֹּאכַל מַצּוֹת אֲשֶׁר צִוִּיתִךָ לְמוֹעֵד חֹדֶשׁ הָאָבִיב כִּי בְּחֹדֶשׁ הָאָבִיב יָצָאתָ מִמִּצְרָיִם׃
Et ḥag ha-Matzót tishmór shiv'át yamím tokhál matzót ashér tsivitíkha l'mo'éd ḥódesh ha-aviv ki b-ḥódesh ha-aviv yatsáta mi-Mitsráyim.
你要守除酵節，照我所吩咐你的，在亞筆月內所定的日期，吃無酵餅七天，因為你是這亞筆月內出了埃及。

34:18：（聖經和合本翻譯）


תרנגול

源自阿卡德語 𒁯𒈗𒄷 (tarlugallum，“公雞”)，源自蘇美爾語 𒁯𒈗𒄷 (dar-lugal^(mušen) /darlugal/，“公雞”，字面意思是“王的禽鳥”)。第一部分可能與原始閃米特語 *ṭayr- (“鳥”)、*dVrr、原始亞非語 *dir(h)w- (“鳥，雞，鴿，雞，公雞”)有關。

tarn'gól (romanization)
תַּרְנְגוֹלִים (indefinite plural)
תרנגולת \ תַּרְנְגֹלֶת (feminine)

雞 (雄性或未指定性別)

רַבִּי יְהוּדָה אוֹמֵר, מֻתָּר לִמְכּוֹר לוֹ תַּרְנְגוֹל לָבָן בֵּין הַתַּרְנְגוֹלִין.

耶胡達拉比說，可以在眾雞中賣給他一隻白雞。

Rabbí Yehudá omér, muttár limkór lo tarn'gól laván bein ha-tarn'golín.

דֶּרֶךְ אֶרֶץ מִתַּרְנְגוֹל — שֶׁמְּפַיֵּיס וְאַחַר כָּךְ בּוֹעֵל.

雞的行為正當 — 因為牠是先說服再交配。

Dérekh éretz mi-tarn'gól — she-m'fayyés v-aḥár kakh bo'él.


תפילה

t'filá (romanization)
תפילות \ תְּפִלּוֹת (indefinite plural)
תפילת \ תְּפִלַּת־
תפילות \ תְּפִלּוֹת־

מַגִּיעַ סוֹף זְמַן תְּפִלָּה


קרא

qaráʾ (romanization)
לקרוא \ לִקְרֹא
יִקְרָא
נִקְרָא (passive)

אני לא צריך חברים שלא קוראים ספרים.

aní lo tsaríkh khaverím sheló kor'ím sfarím.

איך קוראים לך?

אבא שלי קורא לי כל פעם שיש בעיות עם המחשב שלו.

只要電腦一出問題，我爸就會叫我過去。

ába shelí koré li kol pá'am she-yesh b'ayót im ha-makhshév sheló.

התרנגול קורא עם שחר.


כליה

对比阿拉伯語 كُلْيَة (kulya，“腎”)、كُلْوَة (kulwa，“腎”)。

kilyá (romanization)
כְּלָיוֹת (indefinite plural)
כִּלְיַת־
כִּלְיוֹת־

וְאֵת שְׁתֵּי הַכְּלָיֹת וְאֶת־הַחֵלֶב אֲשֶׁר עֲלֵהֶן אֲשֶׁר עַל־הַכְּסָלִים וְאֶת־הַיֹּתֶרֶת עַל־הַכָּבֵד עַל־הַכְּלָיֹת יְסִירֶנָּה׃

兩個腰子和腰子上的脂油，就是靠腰兩旁的脂油，並肝上的網子，和腰子一概取下。

ve-et shtei ha-klayót ve-et ha-ḥélev ashér 'aleihén ashér 'al ha-ksalím ve-et hayotéret 'al ha-kavéd 'al ha-klayót y'sirénnah.

בְּחָנֵנִי יְהוָה וְנַסֵּנִי צרופה [צָרְפָה] כִלְיוֹתַי וְלִבִּי׃

耶和華啊，求你察看我、試驗我、熬煉我的肺腑心腸。

B'ḥanéini, YHWH, v-nasséini; tzar'fá khliyotái v-libbí.


עוני

'óni / 'oní (romanization)
עוני \ עֹנִי \\ עֳנִי־

וַתַּהַר לֵאָה וַתֵּלֶד בֵּן וַתִּקְרָא שְׁמוֹ רְאוּבֵן כִּי אָמְרָה כִּי־רָאָה יְהוָה בְּעָנְיִי כִּי עַתָּה יֶאֱהָבַנִי אִישִׁי׃

利亞懷孕生子，就給他起名叫流便，因而說，耶和華看見我的苦情，如今我的丈夫必愛我。

vatáhar le'á vatéled bén vatikrá sh'mó r'uvén kí 'am'rá ki-ra'á YHVH b'onyí kí 'atá ye'ehaváni 'ishí.
wattáhar lēʾā wattḗleḏ bēn wattiqrā šəmō rəʾūḇēn kī ʾāmərā kī-rāʾā YHWH bəʿonyī kī ʿattā yeʾĕhāḇánī ʾīšī.

רָאֹה רָאִיתִי אֶת עֳנִי עַמִּי אֲשֶׁר בְּמִצְרָיִם

我的百姓在埃及所受的困苦，我實在看見了

ra'ó ra'íti 'et 'oní 'amí 'ashér b'mitsráyim


מהירות

源自 מָהִיר (mahír，“快速的”) + ־וּת (-út)。

m'hirút (romanization)
מהירויות \ מְהִירֻיּוֹת (indefinite plural)
מְהִירוּת־
מהירויות \ מְהִירֻיּוֹת־

במהירות של 100 קמ״ש

以每小時100km的速度


קצר

對照阿拉伯語 قَصِير (qaṣīr，“短的”)。

katsár (romanization)
קְצָרָה (feminine)
קְצָרִים (masculine plural)
קְצָרוֹת (feminine plural)

שיער קצר

זמן קצר


ארוך

對比亞拉姆語 אריכא (`Ariḥa，“長的”)。

'arókh (romanization)
ארוכה \ אֲרֻכָּה (feminine)
ארוכים \ אֲרֻכִּים (masculine plural)
ארוכות \ אֲרֻכּוֹת (feminine plural)

使用結構態，與名詞搭配使用。

אישה ארוכת שיער

אספרג ארוך־עלים


תצליל

tatzlíl (romanization)
תַּצְלִילִים (indefinite plural)

למדתי את כל התצילים שבסולם הזה.

我学会了那个音阶的所有和弦。


בורגני

בורגנים ופרולטרים

資產階級和無產階級（共產黨宣言的第一章）


תור

tór (romanization)
תּוֹרִים (indefinite plural)
תּוֹרֵי־

亦存在複數不定形תּוֹרוֹת (torót)，尤其用於義項1。

מתי תורי?

אתה הבא בתור.

יש לי תור לרופא מחר.

תור הזהב


ריאיון

re'ayon (romanization)
ריאיונות \ רֵאָיוֹנוֹת (indefinite plural)

ראיון עבודה

הוא צופה בראיונות עם נטלי פורטמן ביוטיוב.

他在 YouTube 上觀看娜塔莉·波特曼的採訪。

hu tsofe bere'ayonot im Natali Portman beyutub.


הריח

אתה מריח את זה?


טבח

與阿拉伯語 طَبَخَ (ṭabaḵa，“烹飪”)同源。

טֶבַח חברון


מוקף

mukáf (romanization)
מוקפת \ מֻקֶּפֶת (feminine)
מוקפים \ מֻקָּפִים (masculine plural)
מוקפות \ מֻקָּפוֹת (feminine plural)

היא תמיד מוקפת בחברים.


זרג

zéreg (romanization)
זְרָגִים (indefinite plural)

הוא רוצה למצוץ לי את הזרג.


סוכן

sokhén (romanization)
סוֹכְנִים (indefinite plural)
סוֹכֵן־
סוֹכְנֵי־
סוֹכֶנֶת (feminine)

סוכני הכאוס


כפול

動詞כָּפַל (kafál)的被動分詞。

kafúl (romanization)
כְּפוּלָה (feminine)
כְּפוּלִים (masculine plural)
כְּפוּלוֹת (feminine plural)

סוכן כפול

כוכבים כפולים

רצח כפול

אזרחות כפולה

6 כפול 9


הוביל

הוביל לשינוי גדול.

[它]带来了巨大的变化。


ירד

繼承自原始閃米特語 *warad-。與烏加里特語 𐎊𐎗𐎄 (yrd，“下降，下去”)、阿拉伯語 وَرَدَ (warada，“到来，到达”)、吉茲語 ወረደ (wärädä，“下降”)、阿卡德語 𒉿𒊏𒁺𒌝 (warādum，“下降到低地，上岸，下山或顺流而下”)同源。

אבא שלך טיפס על סולם...ושכח איך לָרֶדֶת

你的父亲爬上了梯子…却忘了怎么下来。

יורד גשם.


בנאי

動詞 בָּנָה (baná，“建造”) 的專業名詞。

banáy (romanization)
בַּנָּאִים (indefinite plural)

建築者，建築工人，建築師

בוב הבנאי


טלפן

源自詞根 ט־ל־פ־ן (T-l-p-n)，源自名詞 טלפון (télefon)。

tilpén (romanization)
tilfén (romanization)

根據傳統語法，פ 應當有 dagesh lene，所以應當讀作 /p/（對照 פִּטְפֵט (pitpét)、בִּזְבֵּז (bizbéz) 等）。但其實際上讀作 /f/，類似 טלפון (télefon)。

口語更常用 הִתְקַשֵּׁר。

טלפנתי אליו, אבל הוא לא ענה.

我打電話給他，但他沒接。


בזבז

源自詞根 ב־ז־ב־ז (b-z-b-z)。

בזבזו המון כסף על זה.

他們在這件事上浪費了很多錢。


רוח

繼承自原始西閃米特語 *rūḥ-。同源詞包括阿拉伯語 رُوح (rūḥ)。

rúakh (romanization)
רוּחוֹת (indefinite plural)

ברוח שנות ה־90

本着[19]90年代的精神


קוצר

kótser (romanization)
קְצָרִים (indefinite plural)
קוצר \ קֹצֶר־
קוצרי \ קָצְרֵי־

קוצר נשימה

קוצר ראייה


ראיה

re'ayá (romanization)
רְאָיוֹת (indefinite plural)

יֵשׁ לָנוּ רְאָיוֹת מְשַׁכְנְעוֹת שֶׁאַתָּה הָרוֹצֵחַ.

我们有确凿的证据证明你就是凶手。

yésh lánu r'ayót m'shakhn'ót she'atá harotséakh.


שונה

shoné (romanization)
שׁוֹנָה (feminine)
שׁוֹנִים (masculine plural)
שׁוֹנוֹת (feminine plural)

שונה מהרגיל

השיער שלה שונה.

כמה סיבות שונות


לימד

源自詞根 ל־מ־ד (l-m-d)，採用 pi`el 變位。

לימדתי אותם אנגלית.


הוראה

hora'á (romanization)
הוֹרָאוֹת (indefinite plural)
הוֹרְאַת־
הוֹרְאוֹת־

教授，教導，教學 （指職業或工作）

היא לומדת הוראה.

אני לא אוהב את סגנון ההוראה שלו.

הוראת המקצוע יכולה להשתפר.

תראה לי את ההוראות.

מה בדיוק היתה ההוראה שלה?


ידידותי

源自 יְדִידוּת (y'didút) + ־י (-í，“加在名詞後，構成形容詞”)。可能受英語 friendly 的影響。

yedidutí (romanization)
יְדִידוּתִית (feminine)
יְדִידוּתִים (masculine plural)
יְדִידוּתִיִּים (masculine plural)
יְדִידוּתִיּוֹת (feminine plural)

對……友善的，友好的；尤其用於其引申義

ידידותי לחיות

ידידותי לסביבה

ידידותי לתינוקות


משפט פיתגורס

משפט פיתגורס קובע כי סכום שטחי הריבועים, הבנויים על הניצבים במשולש ישר זווית, שווה לשטח הריבוע הבנוי על היתר׳׳׳.

勾股定理指出，直角三角形的直角边上所建正方形的面积之和等于斜边上所建正方形的面积。

mishpát pitagóras kovéa ki s'khúm sh'takhéi haribu'ím, hab'nuyím al hanitzavím bim'shulásh yashár zavít, shavé l'shétakh haribúa habanúi al hayéter.


קצת

קצת כעסתי.

טיילתי קצת.


קצת

קצת גבינה

את רוצה קצת?

יכול להיות שאלוהים קצת הומו?

2019年March12日，אריאנה מלמד，“יכול להיות שאלוהים קצת הומו?”, in Haaretz: