ala

Ala je bilo lijepo!

Ala lažeš!


kvar

Ne vidim nikakav kvar.


donde

Trčimo odande donde.


car

来自原始斯拉夫語 *cěsařь, *cьsarь，来自日耳曼語族，来自原始日耳曼語 *kaisaraz，来自拉丁語 Caesar。

Podajte caru carevo, a Bogu Božje.

皇帝的歸皇帝，上帝的歸上帝。


red

來自原始斯拉夫語 *rędъ。

konvergentan red

divergentan red

franjevački red


где

源自原始斯拉夫語 *kъdě、*kъde，源自原始印歐語 *kwu-dʰē。

Где је твој брат?

Где си ишао јучер?


bilo

在另一个词之前用来表达对选择的無所謂或不在乎

Reci kad i kamo da dođem i doći ću - bilo kad, bilo gdje!

告诉我何时來何地——无论何时何地我都会來的！

Bilo danas, bilo sutra, u bilo koje doba dana.

无论明天或今天的任何时间。

Bilo sutra sunčano ili kišno, moramo počistiti vrt.

無論明天是晴天还是阴雨天，我们都必须打掃花园。

Ići ćemo, bilo da ti se to sviđa ili ne!

无论您喜不喜歡，我们都将继续向前！


дух

來自原始斯拉夫語 *duxъ，來自原始印歐語 *dʰews-。

Исус, пак пун Духа Светог, врати се од Јордана, и одведе Га Дух у пустињу,[…]

聖靈充滿的耶穌離開了約旦河，被聖靈引領到曠野， […]

Isus, pak pun Duha Svetog, vrati se od Jordana, i odvede Ga Duh u pustinju, […]


куда

來自原始斯拉夫語 *kǫda。

Куда си ишао?


перо

來自原始斯拉夫語 *pero。

чов(ј)ек од пера


но

繼承自原始斯拉夫語 *no、*nu (俄語 но (no)、ну (nu))，來自原始波羅的-斯拉夫語 (立陶宛語 nu)，來自原始印歐語 *nū (“現在”) (拉丁語 nun-c、古希臘語 νῦν (nûn))。

比 (=не̏го, о̏д)

бољи него он/бољи од њега

Изгледаш боље но икад.

Прорачунски мањак Грчке у био је значајно већи но што је влада проц(иј)енила.

希臘的預算赤字比政府估計的要大得多。

Погрешно, но био си доста близу.

錯誤，但你已經很接近了。

Но ос(ј)ећам само срећу.

Текст није савршен, но није ли могао бити бољи?

文本並不完美，但還能更好嗎？


да

來自原始斯拉夫語 *da，可能是да̏ти的古舊命令式，自身來自原始印歐語 *deh₃- (“給”)。

рекао је да ће доћи

одговорио сам му да немам појма о чему прича

我告訴他，我不知道他在說什麼

дошао је да ми све исприча

стигао је у нашу земљу да научи наш језик

他来到我们国家，是为了学习我们的语言

功能上相當於不定式的標誌詞，使用時從句和主句的主語不同

он хоће да му покажете пут до станице

功能上相當於不定式的標誌詞，後接動詞現在時，使用時從句和主句的主語相同；西部方言則直接使用不定式

он жели да прича с вама

да сам на вашем м(ј)есту, не бих се пуно замарао таквим детаљима

我要是你，我就不會為這些細枝末節的東西而費心

да си више радио, зарадио би више новца

如果你工作再努力一些，你就能掙到更多的錢了

с(ј)ећам се, као да је било јуче(р)

我還記得，就好像是昨天發生的事情一樣

као да не знаш о чему причам

(а + да + не) 沒有，無 (一般在否定動詞之後)

не могу се укључити у расправу, а да не направим неред

我无法在不制造混乱的情况下参与讨论

одлази, а да није рекао ни збогом

他連一聲告別都沒說就走了

(а + и + да) 即使

а и да јесам то направио, не би то учинило неку разлику

就算我做了，也不會有什麼大的改變

онај који се бори против чудовишта треба пазити да тиме и сам не постане чудовиште

与怪兽争斗的人要小心，以免自己也成为怪兽


да

Је ли тако? Да!

да ли сте жедни?

реци ми да ли је то истина?

與其他詞搭配使用，表示希望、命令等

да се ниси усудио!

да̑ Бог!

да почнемо!


мир

來自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *meiˀrás，來自原始印歐語 *mey(H)-ró-s。

Пошто је признавање урођеног достојанства и једнаких и неотуђивих права свих чланова људске породице темељ слободе, правде и мира у свету;

鉴于对人类家庭所有成员的固有尊严及其平等的和不移的权利的承认，乃是世界自由、正义与和平的基础，

1996, 聯合國, “世界人權宣言 - 塞爾維亞語版”, 出自 UDHR in Unicode:

Нобелова награда за мир

центар града је оаза мира и зеленила

市中心是和平與青蔥的綠洲

мировна конференција

остави ме на миру!

пусти ме на миру!


около

來自原始斯拉夫語 *okolo。

около куће


пол

сат и по(л)

три и по м(ј)есеца


по

來自пол，來自原始斯拉夫語 *polъ。參見по-。

сат и по

четири и по

чов(ј)ек и по


по

來自原始斯拉夫語 *po，來自原始印歐語 *h₂(e)po。

бити штетан по некога/нешто

добро/лоше по њега

(+ 賓格、表示目的) 取，找，求

отићи по мл(иј)еко

(+ 賓格) 表示時間或次數

по ц(иј)ели дан

по шести пут

(+ 方位格) 在……之上；在……範圍內

ударити по глави

сн(иј)ег је пао по цести

вода се пролила по поду

шетати по шуми

(+ 方位格) 通過，經由 (表示媒介、中介)

Послао сам му пакет по заједничком пријатељу.

我通過咱倆的一個共同朋友給他寄了一個包裹。

по зраку/води

(+ 方位格) 根據，按照

све иде по плану

Америка је прва држава по богатству у св(иј)ету.

美國是世界上最富有的國家。

по глави становника

по тој ц(иј)ени

жив(ј)ети по принципима

по мом(е) мишљењу

по мом рачуну

по мени

свирати по слуху

судити по вањштини

све је по старом

一切都按照习惯/平常的方式进行

по параграфу 13

по закону

(+ 方位格) 在……之後

по свршетку сукоба

(+ 方位格) 在……期間

по киши/сунцу

по дану

(+ 方位格) 用於其他短語中

разум(иј)е се (само) по себи

нека буде по твоме

једнак по величини

по обичају

по вр(иј)едности

по свој прилици

по роду

по нарави/природи

по што по то

по могућности

по реду

по мом укусу

по квалитети

по томе

по дуљини


по

來自原始斯拉夫語 *po，來自原始印歐語 *h₂(e)po。

(+ 賓格或主格) 表示每次分配得到的量。

Попили смо сви по чашицу ракије.

我們每個人都喝了一杯拉基亞酒。

корак по корак

један по један

трипут по сату

Cви смо добили по јабуку.

我們每個人到收到了一個蘋果。


не

來自原始斯拉夫語 *ne，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ne，來自原始印歐語 *ne。

Не знам.

Он је не само даровит, већ и јако марљив.

他不僅天賦異稟，而且勤勞刻苦。

хтео-не хтео

Да не спаваш?

Не могу, а да не…

рећи не

не мање него…

не доћи

… Зар не?


не

Да ли си демократа? Не!

你是民主主義者嗎？不是！


на

來自原始斯拉夫語 *na。

(+ 賓格) 到……之上 （位置發生改變，用於回答 kùda (“去哪裡，向哪裡”) 引出的問題）

ићи на концерт

ставити књигу на сто(л)

(+ 方位格) 在……之上 （位置不發生改變，用於回答 gdjȅ/gdȅ (“在哪裡”) 引出的問題）

књига је на столу

бити на концерту

бити на улици

(+ 賓格) 與時間搭配使用。

отићи некуда на пар дана

на љето/лето

на вр(иј)еме

бити плаћен на сат

(+ 賓格) 表示力量、能量的來源。

подморница на атомски погон


много

繼承自原始斯拉夫語 *mъnogъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *managas，來自原始印歐語 *monogʰos。

Има много разлога за то.

Ово је много добро.


над

來自原始斯拉夫語 *nadъ。對照на (“在上”)、над-、нат-。

и̏знад

(+ 工具格) 在……的上方 (位置不發生改變，用於回答以 gdjȅ/gdȅ 作為疑問詞的問題)

и̏знад

(+ 賓格) 跨過……之上，越過，超過 (通常位置改變，用於回答以 kùda 作為疑問詞的問題)

над столом

власт над неким

控制某人，能夠掌控某人的權力

херој над херојима

Нагнуо се над воду.


год

來自原始斯拉夫語 *godъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *gadás。與斯洛文尼亞語 god、教會斯拉夫語 годъ (godŭ)、俄語 год (god)等同源。

(т)ко год

што год

шта год

какав год

колики год

који год

кад год

чији год

како год хоћеш

колико год (да) кошта, желим га

不惜一切代價，我想得到他


при

來自原始斯拉夫語 *pri。

при самом улазу

при крају улице

при врху брда

бити при новцу

бити при св(иј)ести

бити при (здравој) памети

бити при себи

при температури од 20° Ц

（溫度）在/有20攝氏度

писар при суду

при заласку сунца

при јелу

при крају разговора

при вожњи

бити некоме при руци

остајем при својој изјави

остајем при своме мишљењу

при томе


за

來自原始斯拉夫語 *za。與古典亞美尼亞語 զ- (z-)同源。

(+ 賓格) 為了，因為 (表示原因)

гласати за некога

продати нешто за 100 долара

платити за радозналост

бојати се за некога

доћи кући за празнике

(+ 工具格) 在……的後面 (位置不發生改變，用於回答以 гдје̏/где̏ 作為疑問詞的問句)

Иди за мном.

сједити/седети за столом

(+ 屬格) 在……的期間

за дана

за живота

за вр(иј)еме рата

(+ 賓格) 朝，向，往

цеста за Беч

путовати за Беч

(+ 賓格) 在……的時間之內

доћи опет за неколико дана

претрчати 100 метара за 9 секунди

(+ 賓格) 表示觸及或抓住的點

узети за руку

ухватити за руку

вући за уши

(+ 賓格) 為，作 (與表示命名、委任、公佈、思考等的動詞搭配使用)

поставити некога за предс(ј)едника

држати некога за паметног чов(ј)ека

(+ 工具格) 在……之後

један за другим

правити грешку за грешком

поновите за мном

туговати за неким

чезнути за срећом


с

繼承自原始斯拉夫語 *sъ(n)，來自原始印歐語 *ḱom。

在 /s, š, z, ž/ 音之前：
*: са стра́не̄ — 一邊
*: са шко̑ло̄м — 和學校
*: са зу̑бом — 和牙齒
*: са живо̀том — 和生命

са стра́не̄ — 一邊

са шко̑ло̄м — 和學校

са зу̑бом — 和牙齒

са живо̀том — 和生命

在第二個輔音是 /s, š, z/ 的輔音簇前：
*: са̀ псом (са псо̏м) — 和狗
*: са пшѐницо̄м — 和小麥
*: са р̏за̄њем — 嘶鳴

са̀ псом (са псо̏м) — 和狗

са пшѐницо̄м — 和小麥

са р̏за̄њем — 嘶鳴

(前附語素) 在第一人稱代詞 ја̑ (“我”) 的工具格形式之前
*: са̏ мно̄м — 和我一起

са̏ мно̄м — 和我一起

(+ 工具格) 和，一起；有著，帶著

Гледам живу, тесну улицу, ограђену високим зидовима, с великим капијама и разгранатим дрвећем, које се пружа, те је кити зеленом.

我看着热闹而狭窄的街道，高高的围墙，开着硕大的门，两旁是枝叶繁茂的树木，树枝伸展开来，上面点缀着绿色。

1898, Vojislav Stanković, “Đurđevdan”, 出自 Stari Dani，頁號 1:

радити с неким

свађати се с неким

ратовати с неким

д(ј)евојка с плавом косом

с годинама долази мудрост

с љубављу

(+ 工具格) 各種短語中出現的雜項介詞

Тако су се и овде, с временом, ројиле куће и множила насеља на оба краја моста.

在这里，一段时间过后，房屋也挤在一起，桥两端的定居点成倍增加。

1942-1945, Ivo Andrić, 章號 1, 出自 Na Drini Ćuprija:

шта/што је с тобом?

с временом

поздравити се с неким

(+ 屬格) 從，自，離開

пао сам са стабла

с друге стране

са запада

с леђа

проматрати с прозора

људи с планине

(+ 屬格) 因為 (= из、збо̏г)

с тог разлога


о

繼承自原始斯拉夫語 *o(b)，來自原始印歐語 *h₃ebʰi。參見о-、об-。

об(ј)есити нешто о куку

ударити главом о зид

огр(иј)ешити се о закон

бринути се о некоме

в(иј)ест о катастрофи

Р(иј)еч је о..., ради се о...

這是關於...，這是指...

Написао сам есеј о раном средњем вијеку.

我寫了一篇關於中世紀早期的文章。


prozor

ram prozora / okvir prozora


bol

来自原始斯拉夫語 *bolь。

zadati bol


бок

繼承自原始斯拉夫語 *bokъ。

бок уз бок


bok

来自原始斯拉夫語 *bokъ。

bok uz bok


без

源自原始斯拉夫語 *bez。對比без-、бес-。

без сумње

остати без нечега

без обзира на..

без краја и конца

не без разлога

без срца

без р(иј)ечи

бити без нечега


бура

來自原始斯拉夫語 *buřa，與保加利亞語 and 俄語 буря (burja)、斯洛文尼亞語 burja、斯洛伐克語 búrka和斯洛伐克語 búrať (“粉碎”)同族。斯拉夫語族以外的同源詞還包括古諾爾斯語 byrr (“順風”)、拉丁語 furo (“胡言亂語”)、भुरति (bhurati, “攪拌，悸動”)。

Бура јача.

Бура слаби.

Њен долазак је изазвао буру негодовања.


вест

繼承自原始斯拉夫語 *věstь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *waid-，來自原始印歐語 *weyd- (“看，知道，感知”)。

Да ли си му казала вести?


до

來自原始斯拉夫語 *do，來自原始印歐語 *de、*do。

ни(т)ко до ја

не једе ништа до комад хљеба/хлеба

до два метра

до 5 кила

то је до хране


до

來自原始斯拉夫語 *do，來自原始印歐語 *de、*do。

од Загреба до Београда

од јутра до мрака

од 5 до 10 сати

од врха до дна

до р(иј)еке

сад је пет до седам

до понед(ј)ељка

до сада

до недавна

до дана данашњега

све до

до куда

до туда

在……之前（= при̏је/пре̏）

до рата

с(ј)еди до мене

један до другога

није ми до тога

није ми до см(иј)еха

њему је само до секса

није ми пуно стало до тога

није до мене


зато

не волим те зато јер си глупа

зашто? зато!


злато

來自原始斯拉夫語 *zolto，來自原始印歐語 *ǵʰólh₃tom (“金”)。

Моја огрлица је од злата.


из

來自原始斯拉夫語 *jьz，來自原始印歐語 *eḱs (“出，離”)、*eǵʰs、*h₁eǵʰs。

(+ 屬格) 自，從，出，離；用

Петар је из Подгорице.

изаћи из собе

piti iz čaše

доћи из Америке

(+ 屬格) 用於多種短語中，表示來源、起源：因為；出於

из навике

из непознатог разлога

из љубави

из искуства

из прикрајка

из страха

испит из математике

семинар из биологије

(+ 工具格) 和，與……一同

ići iz njim


граница

繼承自原始斯拉夫語 *granica。對照гра́на。

државна граница

прећи границу

у границама закона

прешао си границу!


ко

繼承自原始斯拉夫語 *kъto，來自原始印歐語 *kʷos、*kʷid (對照*kʷis)。

ко си ти?


колибри

(Ijekavian)

(Ekavian)

Колибрија срце има 400 (четристо) до 500 (петсто) откуцаја у минути, а број удаха у минути му је до 250 (дв(ј)есто педесет).

蜂鳥的心臟每分鐘跳動400到500次，每分鐘呼吸次數高達250次。


код

表示位置或發生在緊鄰處或群體成員中

код мене

нисам имао новчаник код себе

код нас

код куће

код Француза

био сам код доктора

дођите код нас


кружок

來自俄語 кружо́к (kružók)。

лингвистички кружок


под

繼承自原始斯拉夫語 *podъ。

пасти на под


под

繼承自原始斯拉夫語 *podъ。

и̏знад

(+ 賓格) 在下面（改變方位時，使用問句ку̀да）

на̏д

(+ 賓格) 在下面（改變方位時，使用問句ку̀да）

и̏знад

(+ 工具格) 在下面 (靜止，使用問句гдје̏/где̏)

на̏д

(+ 工具格) 在下面 (靜止，使用問句гдје̏/где̏)

(+ 賓格) 在下面（改變方位時，使用問句ку̀да）

с(ј)ела је под стабло

пао је под влак

(+ 工具格) 在下面 (靜止，使用問句гдје̏/где̏)

она с(ј)еди под стаблом

под сунцем

(+ 工具格) 處於某種情況下

бити под сумњом

бити под притиском

бити под дојмом

под оружјем

бити под надзором

бити под нечијом заштитом

бити под нагласком

писати под псеудонимом

бити под заклетвом

(+ 賓格) 靠近，朝向

под јесен

под крај

под старост

под одмором

под паузом

под сатом

под владавином

(+ 賓格) 代替，當作

покушати продати мркву под роткву


пола

пола сата

пола три

на пола пута

у пола ноћи


лик

繼承自原始斯拉夫語 *likъ。

ти си неки чудан лик.


марка

來自德語 Mark和意大利語 marca。

поштанска марка


провести

про- + во̀дити。

провести одлуку

слободно вр(иј)еме проводим пишући р(ј)ечник

провести дан

како си провео л(ј)ето?

л(иј)епо се проведите за викенд!


путем

一成不變的пу̑т (“小路，道”)工具格單數。

(和屬格) 借助於，通過

путем поште

судским путем


назад

ићи назад


ради

來自原始斯拉夫語 *radi。

為了，由於；看在……的份上

ради мене

ради д(ј)еце

ради тог(а)


мрак

繼承自原始斯拉夫語 *morkъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *markas，來自原始印歐語 *mergʷ- (“閃爍；變暗，變黑”)。

Они раде од јутра до мрака.


птица

來自原始斯拉夫語 *pъtica，來自原始波羅的-斯拉夫語 *put-，來自原始印歐語 *peth₂- (“飛”)。與英語 feather、pen、古希臘語 πέτομαι (pétomai)、πτέρυξ (ptérux)（其也是英語 pterodactyl、archæopteryx；希臘語 φτερό (fteró)、πτηνό (ptinó)的來源）、拉丁語 petō同源。

Свака птица је имала репертоар од три до девет различитих песама.

每隻鳥能演唱三至九首不同的歌曲。

2003, “Птице у градовима мењају песму”, 出自 BBC Njuz:

Она има само једну птицу.


народ

來自原始斯拉夫語 *narodъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *nōradа́s。詞性上等同於na- + rod (“賽跑”)。

Са разним упутствима и наређењима предузели смо мјере код свих јединица да правилно политички раде са народом, те да осјети љубав наших трупа и не буде незгодних испада.

我们向各单位下达各种指示和命令，积极采取措施，在政治上与人民群众做好工作，感受我们部队的爱，不会激化矛盾与不便。

1942年November27日, Јосип Броз Тито, Извјештај штаба 3. НОУ дивизије, Jajce:

Какав смо ми то народ кад је "губав" једина р(иј)еч која се римује с "љубав"?

當“麻風病”是唯一與“愛”押韻的詞時，我們是什麼樣的人？


ни

來自原始斯拉夫語 *ni (“不，否”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *nej，來自原始印歐語 *ney。對照ни-、не。

(增強否定義) 連……也不

ни ја то не знам

連我都不知道；我也不知道

нисам хт(ј)ео ни да чујем за пр(иј)едлог


ни

она није ни паметна ни(ти) марљива

ни трага ни гласа о ..

關於……沒有蹤跡也沒有音訊

ни крив ни дужан


сан

繼承自原始斯拉夫語 *sъ̀nъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *súpnas，來自原始印歐語 *supnós。

Шта си видела у том сну?

Ово је овде Балкан,
Земља из сна,
Између моћних сила
Добра и зла.

這裡是巴爾幹，
一片來自夢想的土地，
在善惡兩種
強大的力量之間。

1993, Бајага и Инструктори （作曲作詞）, “Ово је Балкан”, 出自 Бајага и Инструктори 作詞, Музика на струју, 演出者 Бајага и Инструктори, Продукција Стиг:


скоро

即將，馬上 (= у̏скоро)

скоро ће вечер

скоро сам се посклизнуо

скоро никад


село

繼承自原始斯拉夫語 *selo。

Љубав је на селу

(克羅地亞的電視廣播) 農民想要一個妻子


паста

паста за зубе

паста за ципеле


снег

來自原始斯拉夫語 *sněgъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *snáigas，來自原始印歐語 *snóygʷʰos。

Отац скида снег са крова.

爸爸把屋頂上的雪鏟下來。


пенис

來自拉丁語 penis。

Тијело пениса је грађено од два кавернозна и спужвастог ткива. Ове двије врсте ткива чине еректилно тијело пениса.(Ijekavian)
Тело пениса је грађено од два кавернозна и спужвастог ткива. Ове две врсте ткива чине еректилно тело пениса.(Ekavian)

阴茎体由海绵体和海绵体两种组织形成。这两种形式的组织构成了阴茎的勃起体。


па

通用斯拉夫語族詞彙；對照斯洛文尼亞語 pa、保加利亞語 па (pa)。參見па-。

然後，接著（= о̏нда̄）

прво ћу скочити ја, па ти

учење па одмор па забава

學習，然後休息，再然後玩樂

потрошио сам сав новац, па сам се морао вратити кући

我的錢都花光了，所以我只能回家

(+ и̏па̄к) 仍然

богат је, па ипак усамљен


па

(強調) 呃，不過，好吧

па добро!

па што је с тобом?

па и не баш

па што онда?


страх

繼承自原始斯拉夫語 *straxъ。

Страх ју је наћи се с Рајом.

Jе ли те (ухватио) страх?


пасти

來自原始斯拉夫語 *pasti，來自原始印歐語 *ped-、*pod-。

пасти на памет

to come into mind (compare 德語 einfallen)

考試不及格，或類似的測驗

Пао сам на испиту из француског.

Пао сам француски.

我法語不及格。（與上面意思相同，但較不正式）


ток

繼承自原始斯拉夫語 *tokъ。與e-grade те̏ћи同源。

св(ј)етлосни ток

енергијски ток


mudo

繼承自原始斯拉夫語 *mǫdo。

Nemaš muda to učiniti!

imati muda

uhvatiti za muda


чаша

繼承自原始斯拉夫語 *čaša。

чаша мл(иј)ека


srpski

塞尔维亚的，塞尔维亚人的，塞尔维亚语的

srpski jezik


само

само разговарају

она само учи

не само да је л(иј)епа, него је и паметна

她不僅漂亮，她也很聰明。

само један

將之前的文字與後面的內容聯繫起來

само, ипак сам забринут

само корак до пропасти

чекај само

зашто ли је само назвао?

為什麼他要打（電話）給她？

單純地，不間斷地，從自身而出地

с крова се само циједи

улазница стоји само пет куна

наставите само тако!

само реци, па ћеш видјети

到底怎麼回事，這是怎麼回事

како ти само пада на памет тако што

кад би само дошао!

表達執行或允許行動的條件

играј се, само ме пусти на миру!

како је само сазнао?

(е) да је само...

да само знаш (чујеш, видиш)

如果你知道（聽說，看到）

само мало

само нам је то требало


само

што волови мучу, само нек кола не шкрипе

дат ћу/даћу вам све, само без свађе!

我會給你所有的東西，就不要為此而爭吵了！

ова хаљина је л(иј)епа, само је скупа

這件裙子很好看，但是太貴了

говорим само да говорим

ти учиш, само да не буде узалуд

你在學習。只要這不是在徒勞無功就好

није само

није то само тако/не може то само тако

само што

само што не

само што нисам/само што није


čizma

借自鄂圖曼土耳其語 چیزمه (çizme)。

Mačak u čizmama


е

Е, шта има?

Е, откуд ти?

用於引起注意或改變話題，特別是後面跟а (“和；但”)的情況下

Е, а види ово.


ček

čekati祈使語氣的縮略。

Ček malo − pa to nije točno!


čaša

源自原始斯拉夫語 *čaša。

čaša ml(ij)eka


čovjek

源自človjek ← 原始斯拉夫語 *čьlověkъ, *čelověkъ.

jeste li vid(j)eli ovog čov(j)eka?

ti si mrtav čov(j)ek

zanemarite čov(j)eka iza zav(j)ese

不要在意窗簾後面的那個人

ne želim biti čov(j)ek, želim biti robot!

我不想做人了，我要做機器人！

nisi zao, samo si...čov(j)ek

你不是惡魔，你只是……人類罷了


čovek

源自človek ← 原始斯拉夫語 *čьlověkъ, *čelověkъ。

jeste li vid(j)eli ovog čov(j)eka?

ti si mrtav čov(j)ek

zanemarite čov(j)eka iza zav(j)ese

不要在意窗簾後面的那個人

我不想做人了，我要做機器人！

nisi zao, samo si...čov(j)ek

你不是惡魔，你只是……人類罷了


човек

源自človek ← 原始斯拉夫語 *čьlověkъ, *čelověkъ。

јесте ли видјели овог чов(ј)ека?

ти си мртав чов(ј)ек

занемарите чов(ј)ека иза зав(ј)есе

不要在意窗簾後面的那個人

не желим бити чов(ј)ек, желим бити робот!

我不想做人了，我要做機器人！

ниси зао, само си...чов(ј)ек

你不是惡魔，你只是……人類罷了。


postaja

autobusna postaja

željeznička postaja

policijska postaja


pazuho

繼承自原始斯拉夫語 *pazduxa。

Imam dlakava pazuha


pitanje

[pǐːt̪äːɲ̟e̞]

Imam drugo pitanje za tebe.


питање

[pǐːt̪äːɲ̟e̞]

Имам друго питање за тебе.


vreme

源自早期的*vrěmę ← 原始斯拉夫語 *vermę。

izvješće o vremenu


kiša

源自早期的*kysja。對比kȉseo。

pada kiša


žlica

Nož, vilica i žlica se zajedno zovu priborom za jelo.


ponedjeljak

u ponedjeljak

ponedjeljkom

U prošli ponedjeljak temperatura iznosila 35 stupnjeva.

上週一溫度達到了35度。


puno

Nikad nisam pojeo ovako puno.

Puno lakše bi bilo kad bi to odradili zajedno.

要是我們一起做，就簡單得多了。

Hoću puno stvari kupiti.

Puno je razloga zašto se takve stvari događaju.

有很多原因導致事情如此發生。


ako

源自原始斯拉夫語 *jako。

ako ovo je kraj


teri

源自原始斯拉夫語 *kotorъ。

Teri je denes den?


pržiti

pržiti ribu


zato

Kasno je zato idem kući.

時間不早了，所以我要回家了。


адреса

дати своју адресу

написати адресу

адреса стана

адреса уреда

поштанска адреса

кућна адреса

повратна адреса

пуна адреса

ИП адреса

пром(ј)ена адресе

послати/упутити на погрешну адресу

на праву адресу


armija

借自法語 armée ← 中古法語 armee ← 盎格魯-諾曼語 ← 中世紀拉丁語 armāta (“武装力量”)，拉丁語 armō (“使武装”)的過去分詞的中性复数 ← arma (“武器”) ← 原始印歐語 *h₂(e)rmos (“fitting”) ← 词根*h₂er- (“to join”)。

Armija školaraca je marširala ulicom

一隊學生正沿著街道行進。


dvije

Ìmām dvȉje jȁbuke.


broj

broj telefona


blisko

Blisko se poznajemo.


blisko

Nisam ekspert, ali blisko mi je pa se snalazim.

我不是專家，但是很熟悉那方面，就也能應付一下。


boja

源自鄂圖曼土耳其語 بویا (boya)。

u svim bojama


brati

源自原始斯拉夫語 *bьrati。

Branje gljiva


bez

源自原始斯拉夫語 *bez。對比bez-，bes-。

bez sumnje

ostati bez nečega

bez obzira na..

bez kraja i konca

ne bez razloga

bez srca

bez r(ij)eči

biti bez nečega


jama

源自原始斯拉夫語 *ama。

Postojnska jama je kraljica svih jama

波斯托伊纳溶洞是萬洞之王


bura

源自原始斯拉夫語 *buřa，類似保加利亞語, 俄語 буря (burja), 斯洛文尼亞語 burja, 斯洛伐克語 búrka, búrať (“撞”)。非斯拉夫語族的同源詞包括古諾爾斯語 byrr (“順風”), 拉丁語 furō (“暴怒”), 梵語 भुरति (bhurati, “攪動”)。

Bura jača.

Bura slabi.

本詞語需要翻譯為漢語。請協助添加，並移除{{rfdef}}模板。

Njen dolazak je izazvao buru negodovanja.

她的到來招致很多人的反對。


руски

не говорим руски


crven

源自原始斯拉夫語 *čьrvenъ，*čьrviti的被動分詞，červec是一種用蠕蟲製成的紅色染料 (對比cȓv (“蠕蟲”))。

upali crveno sv(j)etlo

sm(ij)em piti/da pijem crveno vino

kosa joj je oprana, usne crvene, a zubi b(ij)eli

她洗了頭髮，嘴唇紅潤，牙齒潔白

stisni crveno dugme

crveni su opet ugrabili vlast na izborima

共產黨人又一次贏得了選舉

crveni obrazi


crven

源自形容詞cr̀ven (“紅色的”)。

moja omiljena boja je crvena

crveni se pregrupiraju na granici


ruski

ne govorim ruski


duh

源自原始斯拉夫語 *duxъ。

Ja sam duh iz Aladinove lampe.

Duh Sveti

u zdravom tijelu, zdrav duh

健全的精神寓于健全的身体


biti

源自原始斯拉夫語 *byti ← 原始波羅的-斯拉夫語 *bū́ˀtei ← 原始印歐語 *bʰuH-。

Biti ili ne biti?

(系動詞) 連接名詞與描述性的形容詞或被動過去分詞。

Vrijeme je lijepo, a ja sam sretan!

(助動詞) 作助動詞，用於現在時，表示將要做某事。

Nisam siguran, budemo vidjeli.

我不確定，我們會再看看。

(助動詞):Template:分類 作助動詞，和主動過去分詞組成複合的動詞時態（完成時，過去完成時，將來時，條件式）。

Kad si zadnji put bio tamo?

Trčao sam.

Trčao bih.

Bio bih trčao maraton, da sam tada imao tenisice za trčanje.

要是那個時候我有跑鞋，我就去跑馬拉松了。

(助動詞) 與動詞被動過去分詞連用，組成被動態。

Ulovio sam loptu. Lopta je bila ulovljena.

我把球抓住了 / 球被我抓住了。

(疑問) 用於組成是非問句。

Jesi li tu?

(系動詞、非人稱) 用於表示一般的情況，如天氣，價格。

Pet jabuka je dva eura.

Rekli su da će danas biti sunčano.

Pet plus pet je deset.

(非人稱、將來時) 表示預測。

Bit će rata.


dobro

Iako se trudio, nikad nije naučio dobro voziti.

儘管他有嘗試，他就是學不好開車。


dobro

Uh... pa dobro onda.

Ne želiš da ti pomognem? Dobro, neću!

你不想我幫你是吧！行，那我就不幫了！


eto

Eto tamo!

Eto ga, gotov sam!

Eto ga tamo!


gde

源自原始斯拉夫語 *kъdě, *kъde ← 原始印歐語 *kwu-dʰē。

Gde je tvoj brat?


gdje

源自原始斯拉夫語 *kъdě, *kъde ← 原始印歐語 *kwu-dʰē。

Gdje je tvoj brat?


glava

源自原始斯拉夫語 *golva ← 原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

Neznam zašto sam to napravio. Glava mi se ugasila na sekundu.

我不知道為啥我會那麼做。我腦子短路了。

glava kuće


brdo

源自原始斯拉夫語 *bьrdo。

uspon na Sveto brdo


guz

源自原始斯拉夫語 *guzъ。

Guz me boli.

Pauk me ujeo za l(ij)evi guz i jebeno me boli.

蜘蛛咬了我左半屁股，真你媽的痛。


imati

源自原始斯拉夫語 *jьmati ← 原始印歐語 *h₁em-。

Imam vremena.

Ona ima 19 godina.

Imaš pravo

Što ste imali na umu?

Imaju li nešto protiv toga?

(+屬格，單數可數名詞+主格，存在句中) 有，存在（過去式、將來時多用bȉti）

Ima li šećera?

Ima li crvenih auta na parkiralištu?

停車場裡面有紅色的車嗎？

Što ima za večeru?

Ima pet godina otad.

(+ da) 必須，有義務

Ima(š) da mu pošteno platiš.

Ima(ju) da rade c(ij)eli dan.

Imala je crveni šešir.


ipak

danas je sunčano, ali je ipak hladno

ipak sam bio u pravu!

Grčka je ipak morala tražiti pomoć IMF-a

希臘還是只得找國際貨幣基金組織尋求幫助


istina

usta istine


trud

源自原始斯拉夫語 *trudъ。

I na kraju... sav je trud bio uzalud.

最後…所有努力都白費了。


jedanaest

jedanaesterac


jastuk

源自鄂圖曼土耳其語 یاصتیق (yastık)。對比舊用法/方言保加利亞語 ястък (jastǎk, “榻，苗圃”)。

Na njegovoj postelji, na jastuku na kojem spava, ugledala je nekoga drugoga.

在他床上，在他睡著的枕頭上，她看到了別人。


jedan

源自原始斯拉夫語 *(j)edinъ ← 原始印歐語 *óynos (“一，單”)。

jedan čov(j)ek

jedni ljudi


isti

源自原始斯拉夫語 *jistъ (“真的，真誠的”)。

Na istom mjestu


jaje

源自原始斯拉夫語 *aje ← 原始印歐語 *h₂ōwyóm。

pržena jaja

jaje na oko

u Čečeniji su pronašli jaja dinosaura stara 60 000 000 godina

他們在車臣發現了6000萬年前的恐龍蛋

frajeru, ček, obrijao si jaja?

夥計，等等，你給你的蛋蛋刮毛？

kučka me udarila u jaja!

那個小逼崽子正中我的蛋！

tražiti dlaku u jajetu

(biti sličan) kao jaje jajetu

hladiti jaja

držati nekoga za jaja

do jaja

（形容詞）令人驚歎的，嚇人的；（副詞）徹底，完全


ime

源自原始斯拉夫語 *jьmę ← 原始印歐語 *h₁nómn̥。

djevojka po imenu Pepeljuga


један

源自原始斯拉夫語 *(j)edьnъ ← 原始印歐語 *óynos (“一，單”)。

(作冠詞) 一個，一人，一些

један чов(ј)ек

једни људи


iz

源自原始斯拉夫語 *jьz ← 原始印歐語 *eḱs, *eǵʰs, *h₁eǵʰs。

Petar je iz Podgorice.

Petar來自波德戈里察。

izaći iz sobe

piti iz čaše

喝玻璃杯裡的（水/飲料）

doći iz Amerike

(+ 屬格) 因為，根據

iz navike

iz nepoznatog razloga

iz straha

из искуства

из прикрајка

из страха

ispit iz matematike

seminar iz biologije

(+ 工具格) 和……一起

ići iz njim


adresa

dati svoju adresu

napisati adresu

adresa stana

adresa ureda

poštanska adresa

kućna adresa

povratna adresa

puna adresa

IP adresa

prom(j)ena adrese

poslati/uputiti na pogrešnu adresu


biljeg

来自原始斯拉夫語 *bělěgъ，来自突厥语族。

tumorski beleg

molekularni beleg

svaka firma ima svoj logo i beleg

每个公司都有自己的徽标和印章


baš

来自原始斯拉夫語 *bъšь。

（用于强调）真的，就是这样

Ne volim baš nikog!

Baš zbunjujuće!

Zar baš ni(t)ko?

Kad baš hoćeš...

Zašto baš ja?

Hladnije je jutros. Bilo je toplije jučer. - Baš je!

今天早上比较冷。昨天天气暖和些。—对的！

（非正式，讽刺）没错，真的

Ma, baš sam ti zahvalan!

Ma da? To je baš super!

Počelo je kišiti baš kad sam izašao.

我刚离开房子就开始下雨了。

Baš sam mislio izaći van!

To je baš što trebam.


bojazan

来自原始斯拉夫語 *bojaznь。

nemaš razloga za bojazan

ne postoji bojazan od širenja bolesti

izraziti bojazan


beleg

来自原始斯拉夫語 *bělěgъ，来自突厥语族。

tumorski beleg

molekularni beleg

svaka firma ima svoj logo i beleg

每个公司都有自己的徽标和印章


cigara

Kafa bez cigare k'o džamija bez munare.

喝咖啡不配隻煙，就像清真寺沒了宣禮塔。


kolovoz

源自原始斯拉夫語 *kolovozъ (“車轍”)。等同於kȍlo (“車輪”) + vȏz, vòziti (“駕駛”)。

u kolovozu

petnaestog kolovoza

Mora biti da je bio kolovoz, doba kad Vukovar miriše na svježe paprike što se prodaju na tržnici, na pečene što cvrče na ...


kolik

源自原始斯拉夫語 *kolikъ。

kolìkī
ко̀лик

Kolika ti je kuća?

Koliki posao!


kći

源自原始斯拉夫語 *dъ̏ťi ← 原始印歐語 *dʰugh₂tḗr。

ona je moja kći


kurat

Volim da pušim kuratim momcima.


kraj

源自原始斯拉夫語 *krajь。

Dođi, s(j)edni kraj mene.

Metak je proletio točno kraj mene.

I kraj svega toga, preživio sam.

儘管如此，我還是活了下來。


unaprijed

platiti unapr(ij)ed


jednak

jȅdnākī
је̏дна̄к

Broj pasa i mačaka je jednak


postojati

Jeti postoji


leden

源自原始斯拉夫語 *leděnъ。與俄語 ледяной (ledjanoj)同源。

ledena kava


služben

slȕžbenī
službeniji (comparative)
слу̏жбен

službeni jezik


razlika

razlika između


nekoliko

nȅkoliko puta

nȅkoliko gradova

nȅkoliko godina

Nisam ga video/vidio nȅkoliko dana.

我已經好幾天沒見到他了。


lova

源自羅姆語 love。對比俄語 лавэ (lavɛ)。

Žao mi je, ali nemam love.


misliti

源自原始斯拉夫語 *mysliti ← 原始印歐語 *muHdʰ-。

Napaljeni skote, misliš pogrešnom glavom

Samo misliš na hranu

Ovoga ljeta ne mislim ići u brda.


две

Ѝма̄м две̑ ја̏буке.


иза

иза тога

тамо иза

иза кише

дошао је иза нас


од

源自原始斯拉夫語 *otъ ← 原始印歐語 *éti。參見од-, от-, о, ода-。

од Загреба до Београда

од јутра до мрака

од 5 до 10 сати

од данас

од сад(а)

од тад(а)

од краја зиме

село од три куће

један од њих

човјек од (своје) р(иј)ечи

Хвала! То је било јако јако л(иј)епо од тебе!

Авиони су бржи од хеликоптера.

Старији је од своје сестре.

(+ 屬格) 由……製成的

столица од дрвета

Пластика се производи од нафте.

У сламовима, људи често живе у кућама направљеним од отпадног метала.

在貧民窟，人們基本住在廢棄金屬做成的房子裡。

(被動態) (+ 屬格) 被，由（後接 стране + 動作進行者；正式語中一般用主動態）

Бомба је била пронађена од (стране) полиције.

(+ 屬格) 由於，因為

Умрла је од рака коже.

Умрла је од алкохолизма.

умр(иј)ети од досаде

дрхтати од страха

трести се од хладноће


tebi

(強調；所有格，與格) ti (“你的”)的另一種寫法

Gdje je tebi auto?


nož

源自原始斯拉夫語 *nožь。

Nož, vilica i žlica dio su pribora za jelo.


govor

源自原始斯拉夫語 *govorъ。

Kraljev govor


tok

源自原始斯拉夫語 *tokъ。與tȅći同源。

sv(j)etlosni tok

energijski tok


dok

源自原始斯拉夫語 *do kъ，等同於dȍ + k。

dok je čov(j)ek mlad, ne brine o zdravlju

ovd(j)e ću čekati dok se ona ne vrati

如果她不在，我會在這裡等到她回來為止

mi se brinemo za kuću, dok je njemu svejedno

我們都擔心房屋，他卻一副漠不關心的樣子


dok

suhi/suvi dok


Pavel

源自拉丁語 Paulus ← paulus (“小的”)。可能通過一晚期共同斯拉夫語，可能通過拜占庭希臘語（對比俄語 Па́вел (Pável)、烏克蘭語 Павло (Pavlo)）。

男性人名，等價於英語Paul，與Pavao同源。

Sveti Petar i Sveti Pavel su dva od dvanaest apostola.


pisati

源自原始斯拉夫語 *pьsati, *pisati ← 原始印歐語 *peyḱ- (“塗，畫，寫”)。對比斯洛文尼亞語 pisati, 馬其頓語 пишува (pišuva), 保加利亞語 пиша (piša), 波蘭語 pisać。

Novine pišu nešto sasvim drugo.

報紙報道的卻是完全不同的情況。

Na njihovoj web stranici piše da je uređaj sastavljen od vrhunskih komponenata.

官網上稱，這款器械的組件的質量都是頂級的。

Na etiketi jasno piše za što je uređaj namijenjen.

此器械的標籤清晰地說明了其設計意圖。


kada

源自拉丁語 cadus ← 古希臘語 κάδος (kádos)。對比斯洛伐克語 kaďa (“浴缸”), 羅馬尼亞語 cadă。

napuniti kadu


pakao

源自原始斯拉夫語 *pьkъlъ ← 原始印歐語 *pik- (“瀝青”)。與保加利亞語 пъкъл (pǎkǎl), 斯洛文尼亞語 pekel, 斯洛伐克語 peklo同源。類似拉丁語pix (“瀝青”)。

Dobrodošli u pakao, gospodo.


početi

po- + 原始斯拉夫語 *čęti (“開始”)。

Počeo sam čitati svoju novu knjigu.


prosinac

* (十二月)： 不確定。字面上可能源自pro- (“通過”) + sȋnjī (“灰色；灰塵的顏色”)。基督教的詞源認為十二月是“祈禱月”（對比pròsiti (“祈禱”)）。其他來源認為源自冬至期間太陽看起來光比較暗淡（對比prosínuti）。與捷克語 prosinec同源。

u prosincu

dvadeset petog prosinca


prsa

源自原始斯拉夫語 *pьrsь，源自原始印歐語，與俄語 перси (persi), 斯洛伐克語 prs, prsia同源。非斯拉夫語族同源詞包括奧塞梯語 фарс (fars, “胁腹”), 梵語 पर्शु (parśu), 阿維斯陀語 𐬞𐬀𐬭𐬀𐬱𐬎 (parašu, “肋骨”)。

borba prsa u prsa

kokošja prsa

tvrda prsa


veoma

與捷克語 velmi、斯洛伐克語 veľmi等同源。

veoma si dosadan


vrlo

govorite engleski vrlo dobro


mirna Bosna

Podijelićemo pare jednako i mirna Bosna.

我們將把錢平分，每個人都會很高興。


rujan

源自rȗj (“紫，紅”)。一些辭書認為，這與鹿交配季節發出的聲音有關：rȗjanje。對比捷克語 říjen (“十月”)、保加利亞語 руен (ruen)。

u rujnu

prvog rujna


strah

源自原始斯拉夫語 *straxъ。

害怕，恐懼 (+ je，+ 賓格，+ 不定式)

Strah ju je naći se s Rayom.

她害怕和 Ray 見面。

Je li te (uhvatio) strah?


studeni

源自stȗd (“冷的”)，其意思保留在stȕdēn (“冷的”)。

u studenom

prvog studenog


srijeda

源自srěda，源自原始斯拉夫語 *serda。

u srijedu

srijedom


pol

sat i pol

tri i pol mjeseca


срце

來自原始斯拉夫語 *sьrdьce，來自原始波羅的-斯拉夫語 *śirˀdís，來自原始印歐語 *ḱérd。

Срце је шупљи мишићни орган који пумпа крв кроз крвоток помоћу сталних ритмичких контракција.

心脏是中空的肌肉器官，通过持续的节律性收缩将血液泵入循环系统。


црвен

來自原始斯拉夫語 *čьrvenъ，*čьrviti (“用 červec 染色”) 的被動分詞，而 červec 是一種可製成紅色染料的蠕蟲（對比цр̑в (“蠕蟲”)）。

упали црвено св(ј)етло

см(иј)ем пити/да пијем црвено вино

коса јој је опрана, усне црвене, а зуби б(иј)ели

她的头发洗干净了，唇红齿白

стисни црвено дугме

црвени образи

црвени су опет уграбили власт на изборима


црвен

來自形容詞цр̀вен (“紅”)。

моја омиљена боја је црвена

црвени се прегрупирају на граници


tko

源自原始斯拉夫語 *kъto，源自原始印歐語 *kʷos、*kʷid（對比*kʷis）。

(t)ko si ti?

bilo (t)ko

malo (t)ko

onaj (t)ko


pišati

Moram da pišam.


utorak

源自原始斯拉夫語 *vъtorъkъ。

u utorak

utorkom

Vidimo se sljedeći utorak.


voljeti

參見vȍlja (“意志”)。

Volim te.

Volim miris napalma ujutro.

我喜歡清晨凝固汽油彈的氣味。


poznati

Poznajem tog čovjeka!


zid

源自原始斯拉夫語 *zidъ。

Berlinski zid


čvor

gordijski čvor


čak

源自鄂圖曼土耳其語 چاق (çak)。

Čak i moja baba zna da to nije istina!

連我奶奶都知道那不是真的。

Bilo je teško, a sad je čak i teže.

這個很難，現在甚至更加難了。


čuti

源自原始斯拉夫語 *čuti。

Čujem vas.

On i ja se nismo čuli godinama.

他和我彼此都多年沒有聯繫了。


živjeti

Živjeti nije ugodno, ali je zanimljivo

生活並不愉快，但很有趣。

živjeti na bijelom kruhu / hljebu


žestok

源自原始斯拉夫語 *žestokъ。與俄語 жёсткий (žóstkij)同源。

žestoka borba

žestoko piće


što

源自原始斯拉夫語 *čьto (“什麼”)，源自原始印歐語 *kʷid，對比*kʷis；對比查方言čȁ (“什麼”)（源自原始斯拉夫語 *čь）。

što ranije to bolje

što brže


što

Što ćeš mi učiniti?

Ako je to točno, mora biti da znaš nešto što ja ne znam.

如果那是對的，那麼你肯定知道一些我不知道的東西。

Što je to?


Бог

來自原始斯拉夫語 *bogъ。

А бијаху обоје праведни и пред Богом, и живљаху у свему по заповијестима и уредбама Господњијем без мане.

1847, Вук Стефановић Караџић, “Luke 1: 5-12”, 出自 Serbian Translation of the Bible:

Моја мати клону крај ковчега и онесвести се. Сестра врисну. Ја скоичих из постеље. И Ђокица скочи. Седосмо доле на патос крај ње, љубисмо јој руку. Она метну руку на моју главу и шапуташе нешто. Онда скочи, упали свитац, па прижеже кандило пред светим Ђорђем. – Одите, децо, молите се Богу да нас избави од напасти – рече она. Глас јој звони као звоно, а очи светле као вечерњача на небу.

1879, Л. Лазаревић, Први пут с оцем на јутрење:

Нек ти драги Бог да здравље!

願善良的上帝賜予你健康！


mađarski

Mađarski je službeni jezik Republike Mađarske.

匈牙利語是匈牙利共和國的官方語言。


uzor

與捷克語 vzor、波蘭語 wzór等同源。

Bio je najveći uzor u mom životu.

他是我生命中最偉大的榜樣。


između

Koja je razlika između muškaraca i žena?

男人和女人之間有什麼差別？


dočarati

dočarati atmosferu starogrčkog grada

營造出一種古希臘小鎮的氛圍


podbaciti

Nedavne ekonomske mjere gradske skupštine su podbacile.

市議會最近的經濟政策失敗了。


razočarati

借自俄語 разочаровать (razočarovatʹ)。等同於raz- + očarati。

razočarao si me


izdati

Juda je izdao Isusa Rimljanima.

猶大把耶穌出賣給了羅馬人。


kazati

源自原始斯拉夫語 *kazati。

Al' Bogu ne mogu
Lagati sve dok se molim,
A lažem ako kažem
Da te ne volim

我祈禱時不能對上帝說謊，
但如果我說我不愛你，那就是我在說謊

2007, “Molitva”, Saša Milošević Mare 作詞, Vladimir Graić 作曲演出者 Marija Šerifović, Connective Records:

Šta/Što je kazao juče(r)?


nalaziti

Nalazimo li se večeras?


graničiti

graničiti s glupošću


skoro

skoro će veče(r)

skoro sam se poskliznuo

skoro nikad


знати

繼承自原始斯拉夫語 *znati，來自原始印歐語 *ǵneh₃-。與保加利亞語 зная (znaja)、俄語 знать (znatʹ)同源。

Знам да си алергичан на мачке.


stvoriti

Stvori se pred njim visok čovek.

一個高大的男人突然出現在他面前。


stupanj

源自原始斯拉夫語 *stǫpenь。

Ovaj tjedan temperature do 40 stupnjeva celzijusa!

這週咱們的氣溫會高達40攝氏度！


svoj

源自原始斯拉夫語 *svojь，源自原始印歐語 *swoyos。

Imam svoje brige.

Pazite na svoju d(j)ecu.

Uzmi svoj sendvič.

Budi svoj!


tvoj

源自原始斯拉夫語 *tvojь。

tvoja kuća

tvoj vršnjak

tebi tvoje

neka bude po tvojem

kad bi bilo po tvojem

dat ću ti tvoje

Tvoji uv(ij)jek prigovaraju kad nas vide zajedno.

你家人一看見我們就嘮嘮叨叨個不停。

tebi i tvojima

jedan tvoj


nastaviti

Otac želi da nastavim studiranje

Bolje nastavi s v(j)ežbom.

Nastavila je igrati.

Nastavi da plivaš!


visok

源自原始斯拉夫語 *vysokъ。

Uskoro ćeš biti visok kao i tvoj tata.

很快你就會跟你爸一樣高了。


moj

源自原始斯拉夫語 *mojь。

moj suprug

ovaj auto je moj

ovaj moj sin

jedna od mojih knjiga

to je moje

moj vlastiti

da je po mom(e)

Bože moj!

moje iskreno mišljenje

po mom mišljenju

Moja kaže da nakon posla moram ravno kući.

我老婆說，下班之後必須直接回家。


zbog

源自原始斯拉夫語 *sъboga（斯洛文尼亞語 zbog）。等同於s- + bog。

Nekoliko ljudi je zl(ij)eđeno svaki dan zbog pogrešne zdravstvene njege.

因為照顧不周，每天都有些人受傷。

Proces je obustavljen zbog "tehničkih poteškoća".

由於“技術上的問題”，進程中斷。

A mene bi to trebalo da je briga zbog...?

Žao mi je zbog vašeg gubitka

Ne biste uhapsili nekog zbog lažnih optužbi.

你不會因為作出錯誤的指控就逮捕別人。 wouldn't arrest someone for making false allegations.

Odrađuje pet godina u zatvoru zbog pljačke

Oni ljudi su bili ovd(j)e zbog mog oca, zar ne?

那些人都是為我父親來到這裡的，對吧？

Drago mi je zbog toga.

Zbog čega?


sutrašnjica

Sutrašnjica ne izgleda tako blistava ovih dana.

就最近來看，未來似乎不太光明。


хтети

源自原始斯拉夫語 *xъtěti，與俄語 хотеть (xotetʹ)同源。

ја ћу радити/ја ћу да радим

није ми се хт(ј)ело


биле

借自鄂圖曼土耳其語 بیله (bile)（土耳其語 bile）。

биле је и он дошао чак и он


katkad

kȁd (“何時”) + kȁd (“何時”)

Katkad rješenje nije toliko očevidno koliko se naizgled čini.

有時方法並不像乍看上去那樣明顯。


sutrašnji

sutrašnji horoskop


jučerašnji

To su jučerašnje novine


današnji

današnja tema


ponekad

Ponekad r(j)ešenje nije toliko očito koliko se naizgled čini.

有時方法並不像乍看上去那樣明顯。


ljudi

源自原始斯拉夫語 *ľudьje (“人們”)，源自原始波羅的-斯拉夫語 *ljaudis (“人們”)，源自原始印歐語 *h₁lewdʰ-。

Dva čovjeka su išla cestom

Pet ljudi je išlo cestom.


katkada

kȁd (“何時”) + kàda (“何時”)

Katkada rješenje nije toliko očevidno koliko se naizgled čini.

有時方法並不像乍看上去那樣明顯。


kadikad

kȁd (“何時”) + i (“和”) + kȁd (“何時”)

Kadikad rješenje nije toliko očevidno koliko se naizgled čini.

有時方法並不像乍看上去那樣明顯。


mnogo

源自原始斯拉夫語 *mъnogъ。

Ima mnogo razloga za to.

Ovo je mnogo dobro.


ostali

ostali dokumenti

a što je s ostalima?


većina

većina ljudi


vazduh

源自俄語 во́здух (vózdux)，源自教會斯拉夫語 въздоухъ (vŭzduxŭ)，源自原始斯拉夫語 *vъzduxъ，源自原始印歐語 *dʰews-（捷克語 vzduch、俄語 во́здух (vózdux)、保加利亞語 въ́здух (vǎ́zduh)）。

Iz vazduha, sa kopna i mora, Rusija je otpočela razorni napad na Ukrajinu, demokratsku državu u kojoj živi 44 miliona stanovnika.

俄羅斯從空中、地面和海上，向烏克蘭這個有著4400萬人口的民主國家發動毀滅性的襲擊。

2022, Pol Kirbi, “Rusija i Ukrajina: Zašto je Rusija napala Ukrajinu i šta Putin hoće”, 出自 BBC Njuz:

Ptica je letela kroz vazduh


boleti

源自原始斯拉夫語 *bolěti。

Boli me noga.


povratak

Povratak u budućnost


praviti

繼承自原始斯拉夫語 *praviti。

Neki ljudi se prave pametni.

Pravit ću se da to nisam vidio.


бол

源自原始斯拉夫語 *bolěti、*bolь。

задати бол


mnogi

源自原始斯拉夫語 *mъnogъ。

mnogi ljudi

mnogi Bosanci

mnogi od nas

mnogi čov(j)ek

mnogi će Amerikanac

持久的，長久的 (指動作)

posl(ij)e mnogog čitanja

mnoga vojska


ваздух

Из ваздуха, са копна и мора, Русија је отпочела разоени напад на Укеајину, демократску државу у којој живи 44 милиона.

2022, Пол Кирби, “Русија и Украјина: Зашто је Русија напала Украјину и шта Путин хоће”, 出自 BBC Njuz:

Птица је летела кроз ваздух


бити

源自原始斯拉夫語 *byti，源自原始印歐語 *bʰuH-。

небо је плаво

код нас није кише

гд(ј)е је дима, ту је и ватре

јеси ли ту?

пет јабука је два еура

бит ће рата

банана је на столу

три су сата

тек јој је шеснаест година


čuditi

源自原始斯拉夫語 *čuditi。

Njezin usp(j)eh me ne čudi.

她的成就並沒有讓我感到驚訝。

(從句) Čudi me što ne reagira gradska uprava.

市政府沒有回應，這讓我吃了一驚。

(反身、與格) Čudim se tvojemu pitanju.

(反身、從句) Čudila sam se da još to nije shvatio.


čavao

Zakucao je dva-tri čavla da jače drži

他釘了兩三個釘子，以使其更加固定。


jošte

源自原始斯拉夫語 *(j)ešče。

Hej, Slaveni, jošte živi riječ naših djedova

嘿，斯拉夫人，我们祖先的话语犹存活。


гост

源自原始斯拉夫語 *gostь，源自原始印歐語 *gʰóstis。

Сваког госта три дана доста.


još

源自原始斯拉夫語 *(j)ešče，源自原始印歐語 *h₁esk(ʷ)e(h₁)。

daj mi još vina

strpi se još malo

koliko ćeš još ostati?

još uv(ij)ek radim za istu kompaniju

upoznao sam je još prošle zime

još je gluplji nego što sam mislio

ne samo da sam iscrpljen, nego sam još i gladan

我不僅筋疲力盡，而且飢腸轆轆


гуз

源自原始斯拉夫語 *guzъ。

Гуз ме боли.

Паук ме ујео за л(иј)еви гуз и јебено ме боли.

有隻蜘蛛咬了我左半屁股，好他媽疼啊。


sretan

Sretan Božić

sretan put


зао

源自原始斯拉夫語 *zъlъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *źulas，源自原始印歐語 *ǵʰwel-。

зао чов(ј)ек

зао поглед

ви сте врло зао чов(ј)ек!

Борио сам се као медв(ј)ед, али су зли духови били прејаки

我像頭熊一樣反抗，但惡靈實在太過強大

велики, зли вук ће те пронаћи/да те пронађе

зла срећа

бити на злу гласу

у зао час

управо сам имао најгори дан икада

我過了人生中最糟糕的一天


opak

源自原始斯拉夫語 *opakъ。

opaka maćeha


зар

源自鄂圖曼土耳其語 ظار (zar)，源自ظاهر (zahir)，源自阿拉伯語 ظَاهِرًا (ẓāhiran)。

Зар не знаш за то?

Зар не?

Зар то није дивно?


zao

zao čov(j)ek

zla vještica Zapada

zao pogled

vi ste vrlo zao čov(j)ek!

Borio sam se kao medv(j)ed, ali su zli duhovi bili prejaki

我像頭熊一樣反抗，但惡靈實在太過強大

veliki, zli vuk će te pronaći/da te pronađe

zla sreća

biti na zlu glasu

u zao čas

upravo sam imao najgori dan ikada

我過了人生中最糟糕的一天


izroditi

izrodila je petero d(j)ece


енглески

не говорим енглески


engleski

ne govorim engleski


zanimati

借自俄語 занима́ть (zanimátʹ)。

（使……）感興趣（+ za (“對……”)）

Sve me zanima


govoriti

源自原始斯拉夫語 *govorìti。

govoriti engleski

govoriti s nekim

govoriti polako

Ne znaš što govoriš.

你都不知道自己在講什麼。

govori se


raditi

源自原始斯拉夫語 *raditi。與保加利亞語 радея (radeja, “照顧，關心”)、俄語 радеть (radetʹ, “照顧，關心”)同源。斯拉夫語族以外的同源詞包括奧塞梯語 рад (rad, “命令”)、梵語 राध्यते (rādhyate)、राधति (rādhati)、राध्नोति (rādhnóti, “成功”)、哥特語 𐌲𐌰𐍂𐌴𐌳𐌰𐌽 (garēdan)。

Ne mogu doći sutra, radit ću do kasno u noć!

我明天來不了，我要工作到晚上！

Što radiš sutra?

O čemu se ovdje radi?


otkriće

epohalno otkriće


maknuti

源自原始斯拉夫語 *mъknǫti

Juče se nisam maknuo iz stana.

昨天我一步都沒踏出過公寓。

Makni mi se s puta!


казати

源自原始斯拉夫語 *kazati。

Ал' Богу не могу
Лагати све док се молим,
А лажем ако кажем
Да те не волим

我祈禱時不能對上帝說謊，
但如果我說我不愛你，那就是我在說謊

Шта је казао јуче?


micati

Tko konstantno miče moje stvari?


kriti

源自原始斯拉夫語 *kryti。

suze krijem


комшија

借自鄂圖曼土耳其語 قومشو (komşu, “鄰居”)、قونشو (konşu, “鄰居”)（土耳其語 komşu）。

Он је добар друг мог комшије.


unutar

源自原始斯拉夫語 *vъnǫtrь。

unutar organizacije


unutra

对比斯洛文尼亞語 notri、俄語 внутри (vnutri)。

(+ 屬格) 在裡面；在室內

Unutra je, ako ga želiš pozdraviti.

如果你想跟他打招呼的話，他在屋裡。

Hladnije je unutra nego vani!


vani

源自原始斯拉夫語 *vъnъ、*vъně（俄語 вне (vne)、古波蘭語 wen）。

(+ 屬格) 在外面；在室外

Petar je vani, ako njega tražiš.

如果你找 Petar 的話，他在屋外面。

Toplije je vani nego unutra!

Kad su se preselili nazad u Bosnu, pričali su nam kakav je život vani.

他們搬回波斯尼亞的時候，跟我們講了外國的生活是怎樣的。


kući

kȕća (“房屋”)的古舊方位格單數。

ići kući

Kući sam!


кућа

源自原始斯拉夫語 *kǫťa；與保加利亞語 къща (kǎšta)、斯洛文尼亞語 kóča (“山間小屋”)同源。

Да ли је та твоја кућа?


kuća

Da li je to tvoja kuća?


lud

源自原始斯拉夫語 *ludъ。

Ako je ko lud, ne budi mu drug.

要是他瘋了，就別做他朋友了。


острво

源自原始斯拉夫語 *ostrovъ（白俄羅斯語 во́страў (vóstraŭ)、波蘭語 ostrów）。

Врод ће отпловити на острво.


različit

rázličitī
različitiji (comparative)
ра́зличит

U ovoj knjizi obrađeni su različiti takvi primjeri.

本書探討了多個此類例子。


padati

源自原始斯拉夫語 *pàdati。

Knjiga se zatvara i pada na pod.


plakati

源自教會斯拉夫語 плакати (plakati)，源自原始斯拉夫語 *plakati，源自原始波羅的-斯拉夫語 *plā́ˀktei，源自原始印歐語 *pléh₂k-ye-ti。

Plačimo, plačimo u tišini.


nevolja

源自原始斯拉夫語 *nevoľa。

naći se u nevolji


падати

源自原始斯拉夫語 *pàdati。

Књига се затвара и пада на под.


писати

源自原始斯拉夫語 *pьsati、*pisati。與斯洛文尼亞語 pisati、馬其頓語 пишува (pišuva)、保加利亞語 пиша (piša)、波蘭語 pisać、俄語 писать (pisatʹ)同源。

Новине пишу нешто сасвим друго.

На њиховој wеб страници пише да је уређај састављен од врхунских компонената.

他們的網站說，這款器械的部件質量都是頂尖的。

На етикети јасно пише за што је уређај намијењен.

標籤清晰地標明了器械的用途。


плакати

源自原始斯拉夫語 *plakati，源自原始波羅的-斯拉夫語 *plā́ˀktei，源自原始印歐語 *pléh₂k-ye-ti。

Плачимо, плачимо у тишини.


пут

源自原始斯拉夫語 *pǫtь，源自原始印歐語 *ponth₂-。

пут за Сарајево

гд(ј)е води овај пут?

овим путем

ићи правим путем

водени пут

ићи својим путем

стати некоме на пут

терет је на путу

мичи ми се с пута!

најкраћи пут до болнице

на пола пута до школе

крчити пут

пут до усп(ј)еха

ићи на пут

бити на путу

пут око св(иј)ета

пословни пут

судским путем

службеним/званичним путем

Мл(иј)ечни пут


пут

源自原始斯拉夫語 *plъtь。

св(иј)етла пут

тамна пут

црна пут

млада пут

гладна пут


пут

源自пу̑т (“道路；路線；路徑；旅途”)。

пут Сарајева

пут школе

Возимо се пут села.

Кренуо сам пут града.


пут

源自пу̑т (“道路；路線；路徑；旅途”)。

次 (與表示動作/發生之次序的形容詞、序數詞和指示詞搭配使用)

први пут

други пут

овај пут

сљедећи/следећи пут

посљедњи/последњи пут

по стоти пут

сваки пут


prijelazan

prijélaznī
прије́лазан

prijelazna vrsta

prijelazni glagol


prelazan

prélaznī
пре́лазан

prelazna vrsta

prelazni glagol


poput

on nije poput mene

ponašaš se poput budale

ne(t)ko poput tebe


kao

Dodaj mi nešto oštro, kao nož.

給我拿個鋒利的東西過來，比如小刀。


kao

Šepa kao (da je) ozljeđen.

他一瘸一拐的，好像受傷了。

Nije visok kao ja.

Imamo hrane kao blata.


kako

源自原始斯拉夫語 *kako。

Kako je dobro!


kako

源自原始斯拉夫語 *kako。

Kako je noć odmicala, sve sam više bio uspavaniji.

隨著夜晚到來，我越來越困。

以便，為了（以現在時表示過去或將來的意圖）

Preselio se ovdje kako bi našao posao.

Kako bi se jednog dana i mi mogli natjecati, moramo puno vježbati.

為了將來能夠參加比賽，我們需要大量訓練。


drago

drago mi je

bilo joj je jako drago

što god ti drago

kako ti drago


рат

源自原始斯拉夫語 *ortь。

Само идиоти мисле да рат рјешава проблеме. (Ijekavian)
Само идиоти мисле да рат решава проблеме. (Ekavian)

只有蠢貨才會覺得戰爭能解決問題。


srebrnjak

Juda Iškariotski je za 30 srebrnjaka Isusa predao farizejima.

加略人犹大为了30块银子将耶稣交给法利赛人。


сат

借自鄂圖曼土耳其語 ساعت (sa'at)，源自阿拉伯語 سَاعَة (sāʕa)。

Колико сати?


спавати

Не спава јој се сада.


lagano

Samo lagano!


tih

源自原始斯拉夫語 *tixъ。

Tiha noć, sveta noć


urednik

源自原始斯拉夫語 *urędьnikъ。

glavni urednik


уз

源自原始斯拉夫語 *vъz（俄語 воз- (voz-)、波蘭語 wz-）。與立陶宛語 už同源。

ићи уз степенице

уз брдо

уз р(иј)еку

пети/пењати се уз конопац

уз цесту

уза саму границу

уз см(иј)ех/плач

уз п(ј)есму

уз пиће

п(ј)евати уз клавир

儘管（= по̏ред）

уза све то


hrabar

源自原始斯拉夫語 *xorbrъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *skarʔbras。

Međutim, do nje mogu samo najhrabriji, rizikanti pa i odlični plivači.

然而，只有最勇敢、最願意冒風險、最優秀的游泳者才能到達。

2020年July1日, Miroljub Gubalić, “Do Magliča stižu samo najhrabriji”, 出自 Politika:

hrȃbrī vȉtēz


pička

píca的指小詞；對比pízda。

Jaje bi u pički skuhala.

Odi u tri pičke materine!


златом

платити златом


zlatom

platiti zlatom


šapa

Medvjedi imaju velike šape.


ја

源自原始斯拉夫語 *(j)azъ，源自原始印歐語 *éǵh₂。

Ја сам учио.

Ово сам ја.


јаје

源自原始斯拉夫語 *ȃje (“蛋，卵”)，最终源自原始波羅的-斯拉夫語 *ṓja (“蛋，卵”)，源自原始印歐語 *h₂ōwyóm (“蛋，卵”)。

пржена јаја

јаје на око

у Чеченији су пронашли јаја диносаура стара 60 000 000 година

他們在車臣發現了6000萬年前的恐龍蛋

фрајеру, чек, обријао си јаја?

兄弟，等等，你給你蛋蛋剃了毛？

кучка ме ударила у јаја!

тражити длаку у јајету

(бити сличан) као јаје јајету

хладити јаја

држати некога за јаја

до јаја

（形容詞）令人驚歎的；（副詞）徹底，完全


dve

Ìmām dvȇ jȁbuke.


kružok

源自俄語 кружо́к (kružók)。

lingvistički kružok


jačati

jačati zdravlje


ем

НИС ем дугује, ем уцењује

石油工业公司不仅欠钱，还勒索。

Ја имам једног познатог златара у Пешти, па ћу вам ја то набавити и изабрати, ем јевтино, ем лепо, што баш вреди да се не постидите.

我在佩斯认识一个很有名的金匠，我去弄来为你挑选，既便宜又漂亮，让你无愧于心。

Пази, ем глув, ем нем, ем слабо срце, ем глувонем...

你看，他又聋又哑，又懦弱，还是个聋哑的……


dogoditi

Što se dogodilo toj d(j)evojci?


kriv

源自原始斯拉夫語 *krivъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *kréiwas。與保加利亞語 крив (kriv)、斯洛文尼亞語 kriv、俄語 криво́й (krivój)、斯洛伐克語 krivý、拉丁語 curvus同源。

na krivom putu


јутро

源自原始斯拉夫語 *(j)utro (“早上，黎明”)。

古代土地面積單位，與英畝相當

Његово се имање простирало на тридесет јутара.


ван

繼承自原始斯拉夫語 *vъnъ。

ван куће

ван земље


салон

源自法語 salon，源自意大利語 salone。

фризерски салон

кројачки салон


porez

platiti porez


sjeverni

sjeverni pol


severni

severni pol


južni

južan (“南方人”) 的陽性複數主格形；等同於 jug + -an。

Južni pol


telefonski

telefonski razgovor

telefonski broj


telefonski

nazvati koga telefonski


телефонски

телефонски разговор

телефонски број


телефонски

назвати кога телефонски


božji

繼承自原始斯拉夫語 *božьjь。

Mora li leti biti vruće svaki božji dan?

夏天的每個該死的日子都得那麼熱嗎？


божји

繼承自原始斯拉夫語 *božьjь。

Мора ли лети бити вруће сваки божји дан?

夏天的每個該死的日子都得那麼熱嗎？


toplomjer

由 Bogoslav Šulek 於19世紀所創。源自 toplìna、tȍpao + mjȅriti、mjȅra。

Slučajno sam razbio toplomjer.


svrha

Ana i Petar će sutra pred školom skupljati novac za dobrotvorne svrhe.

安娜和彼得明天将在学校门前为慈善事业筹款。


završavati

"RIJEČ" završava u Č

“RIJEČ”的最後一個字母是 Č


живјети

Живјети није угодно, али је занимљиво

活着并不愉快，但却很有趣。


svršiti

Kreten mi je svršio po kosi a rekla sam mu da to ne želim.

雖然我已經告訴他我不想那麼做，但精液還是射到了我的頭髮上。


живети

繼承自原始斯拉夫語 *živěti。

Живети није угодно, али је занимљиво.

活着并不愉快，但却很有趣。


pretvoriti

pretvoriti u prah


јоште

繼承自原始斯拉夫語 *(j)ešče，繼承自原始印歐語 *h₁esk(ʷ)e(h₁)。

Хеј, Сло̀ве̄ни, јоште живи дух наших дедова.

嘿，斯拉夫人，我们祖先的话语犹存活。


potkraj

potkraj m(j)eseca


početkom

počétak (“開始”) 的古舊工具格單數。

početkom godine


svaki

繼承自原始斯拉夫語 *vьśakъ。

svako jutro

svakog jutra

svaki čov(j)ek

svaki drugi dan

svaki od nas

u svako doba

pod svaku c(ij)enu

iznad svakog očekivanja

svako se brine sam za sebe

svako malo

svako toliko


сваки

繼承自原始斯拉夫語 *vьśakъ。

свако јутро

сваког јутра

сваки чов(ј)ек

сваки други дан

сваки од нас

у свако доба

под сваку ц(иј)ену

изнад сваког очекивања

свако се брине сам за себе

свако мало

свако толико


izbor

同源詞包括斯洛文尼亞語 izbira。

Izbor je vaš.


још

дај ми још вина

стрпи се још мало

колико ћеш још остати?

још ув(иј)ек радим за исту компанију

упознао сам је још прошле зиме

још је глупљи него што сам мислио

не само да сам исцрпљен, него сам још и гладан


створити

繼承自原始斯拉夫語 *sъtvoriti。

Створи се пред њим висок човјек.

一個高大的男人突然出現在他面前。


између

Која је разлика између мушкараца и жена?

男人和女人之間有什麼差異？


slušati

繼承自原始斯拉夫語 *slušati。

Slušam vas.

Slušam pjesmu.

Goran sluša Ivanu.


неколико

源自 не- + колѝко。

(+ 屬格) 一些，幾個

неколико пута

неколико градова

неколико година

Нисам га видео/видио неколико дана.

我已經好幾天沒見到他了。


међу

繼承自原始斯拉夫語 *meďu，源自原始印歐語 *médʰyos。

(+ 賓格) 在……之間 （位置發生改變，回答以 ку̀да 提問的句子）

пого̀дити ме̏ђу о̏чи

(+ 方位格) 在……之中 （位置不發生改變，回答以 гдје̏/где̏ 提問的句子）

на̀лазити се ме̏ђу љу́дима


ovoliko

繼承自原始斯拉夫語 *ovoliko。

Koncert je nevjerojatan! Nikad nisam vidio ovoliko ljudi na jednom mjestu!

这场音乐会真是太厉害了！我从来没有见过这么多人聚集在一个地方！


кћи

繼承自原始斯拉夫語 *dъ̏ťi，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *duktḗ，繼承自原始印歐語 *dʰugh₂tḗr。

она је моја кћи


onoliko

繼承自原始斯拉夫語 *onoliko。

Koncert je bio nevjerojatan! Nikad nisam vidio onoliko ljudi na jednom mjestu!

那场音乐会真是太厉害了！我从来没有见过那么多人聚集在一个地方！

Kupite onoliko igračaka koliko je djece.

有多少个孩子就买多少玩具。

On je skoro onoliko visok koliko i ja.


bojati

繼承自原始斯拉夫語 *bojati，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *bajā́ˀtei，繼承自原始印歐語 *bʰoyh₂-eh₂-ti，源自 *bʰeyh₂-。

bojim se

bojim ga se

ne boj se

nemaš se čega bojati

ona se boji vlastitog oca

nemoj se bojati

ne trebaš se bojati

on se boji i vlastite s(j)ene


među

繼承自原始斯拉夫語 *meďu。

(+ 賓格) 在……之間 （位置發生改變，回答以 kùda 提問的句子）

pogòditi mȅđu ȍči

(+ 方位格) 在……之中 （位置不發生改變，回答以 gdjȅ/gdȅ 提問的句子）

nàlaziti se mȅđu ljúdima


бојати

бојим се

бојим га се

не бој се

немаш се чега бојати

оне се боји властитог оца

немој се бојати

не требаш се бојати

он се боји и властите с(ј)ене


колико

繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

колико имаш година?

колико имаш јабука?

колико је сати?

колико пута?

колико дуго?

купи онолико играчака колико је дјеце.

有多少个孩子就买多少玩具。

она је скоро интелигентна колико и ја.

(ма̏ + ~, ~ + год) 不管多少

колико год му даш, никад му није доста.

不管你給他多少，他都不會滿足。


koliko

繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

Koliko imaš vremena?

Koliko je sati?

Koliko puta?

Koliko dugo?

有多少个孩子就买多少玩具。

On je skoro onoliko visok koliko i ja.

Koliko god mu daš, nikad nije dosta!

无论你给他多少，都永远不够！

Koliko ja znam, to više nije prihvaćeno kao činjenica.

据我所知，这已不再被接受为事实！


говорити

繼承自原始斯拉夫語 *govorìti，源自原始印歐語 *gewH- (“叫，喊”)。

говорити енглески

говорити с неким

говорити полако

не знаш што говориш

говори се


pojaviti

pojavio se čarobnjak Merlin


gotovo

gotovo sve

gotovo ništa

uzeti (zdravo) za gotovo


njoj

joj的另一種寫法；她的

Gd(j)e je njoj auto?


spremati

Ti se spremaš na dalek put.

你在為一場長途旅行作準備。


понекад

Понекад р(ј)ешење није толико очито колико се наизглед чини.

有时，解决方案并不像乍一看那么明显。


познати

源自 по- + зна̏ти。

Познајем тог човјека!


snimati

Film je snimljen u potpunosti u Rimu.

這部電影完全是在羅馬拍攝的。


putem

pȗt (“路；方式”) 的工具格單數。

(+ 屬格) 通過，以……的方式

putem pošte

sudskim putem


spomenuti

Trebao sam to ranije spomenuti.

Spomeni se da svetkuješ dan Gospodnji.


каткад

Каткад рјешење није толико очевидно колико се наизглед чини.

有时，解决方案并不像看起来那么明显。


nasljedan

násljednī
на́сљедан

Nadam se da nije nasljedno.


мислити

繼承自原始斯拉夫語 *mysliti，源自原始印歐語 *muHdʰ-。

Напаљени скоте, мислиш погрешном главом

你這好色的混蛋，你的想法是錯的！

Овога љета не мислим ићи у брда.


него

не- (“不”) + 原始斯拉夫語 *-go。

(+ 主格) 比 (+ 比較級)

Београд је већи него Загреб.

貝爾格萊德比薩格勒布要大。

(前接否定詞) （不是……）而是……；（不僅……）而且……（參見ве̏ћ）

он је не само даровит, него и јако марљив.

他不僅有天賦，而且很勤奮。

то није црно, него б(иј)ело.


kome

Kome si važan, tražit će te


zašto

za (“为了”) + što (“什么”)的合寫。有关连词的更多内容，参见zato。

zašto (da) ne?

zašto to?


kolibri

Kolibri je jedina ptica koja može letjeti unazad. (Ijekavian)
Kolibri je jedina ptica koja može leteti unazad. (Ekavian)

蜂鳥是唯一能向後飛的鳥。

Kolibrija srce ima 400 (četristo) do 500 (petsto) otkucaja u minuti, a broj udaha u minuti mu je do 250 (dv(j)esto pedeset).

蜂鳥的心臟每分鐘跳動400到500次，每分鐘呼吸次數高達250次。


телевизија

源自теле- + визија。

Србија је прешла на дигиталну телевизију.

塞爾維亞已轉向數字電視。

Купила је велику телевизију да гледа фудбал у викендици.

她買了一臺大電視到度假屋裡，用來看足球比賽。


ugledati

D(j)eca se ne bi trebala ugledati u poznate osobe.


oboje

ȍbadvoje

兩者都 (用於混合性別)

兩者都 (用於混合性別)

nas oboje


primjer

Ljudi su sisavci kao i, na primjer, medvjedi.

人類屬於哺乳動物，就像熊一樣。


usredotočiti

усредото̀чити

U ovom članku ćemo se usredotočiti na pitanje ...

在這篇文章當中，我們將會集中討論這個問題……


дркати

繼承自原始斯拉夫語 *drъgati，也是др̀хтати的詞源。

Дркао сам га десном руком.


drkati

繼承自原始斯拉夫語 *drъgati，与 dr̀htati 同源。

Kad nisi u vezi, jedino što možeš je drkati.

你們沒在交往的話，那你唯一能做的就只有擼管了。


мудо

繼承自原始斯拉夫語 *mǫdo。

дај да ти видим муда

малом курчићу порасла муда, а?

小嬰兒的雞雞長了點兒蛋蛋，哼？

имам велика муда... и бљујем ватру из дупета!

我的蛋蛋很大……我的屁股還會噴火！

имати муда (направити нешто)

продати муда под бубреге

ухватити за муда


стајати

繼承自原始斯拉夫語 *stojati，參見стати。

Ne slažem se s vama, ali stoji da je to problem za sve nas.

我不同意你的观点，但这确实是我们所有人的问题。

Ова хаљина стоји 200 куна.

買這條裙子要花200庫納。

Та хаљина ти лоше стоји.

那條裙子不是很合你的身。


stajati

繼承自原始斯拉夫語 *stojati，參見 stȁti。

我不同意你的观点，但这确实是我们所有人的问题。

Kako stvari stoje, oluja neće tako uskoro proći.

从目前情况来看，这场风暴不会这么快过去。

Nikad nisam na to tako gledala, ali stoji!

我从来没有这么想过，但这是有道理的！

Ova haljina stoji 200 kuna.

買這條裙子要花200庫納。

Ta haljina ti loše stoji.

這條裙子不是很合你的身。


stati

繼承自原始斯拉夫語 *stati，源自原始印歐語 *steh₂-。

Stao je govoriti.

Ne može stati!


стати

繼承自原始斯拉夫語 *stati，源自原始印歐語 *steh₂-。

Стао је говорити.

Не може стати!


pomesti

Pomeo sam sobu metlom.


помести

源自 по- + мести。

помео сам собу метлом.