понести

ponestý (romanization)
нести́ (imperfective)

Uk-понести.ogg

понести́ (ponestý)和нести́ (nestý)是烏克蘭語的具體動詞，對應的抽象動詞是поноси́ти (ponosýty)和носи́ти (nosýty)。


принести

來自при- (pry-) + нести́ 完 (nestý)，對照俄語 принести́ (prinestí)、白俄羅斯語 прыне́сці (prynjésci)、波蘭語 przynieść。

prynestý (romanization)
прино́сити (imperfective)

Uk-принести.ogg


привести

pryvestý (romanization)
приво́дити (imperfective)

Uk-привести.ogg


мести

來自原始斯拉夫語 *mestì。

mestý (romanization)
підмести́ (perfective)
замести́ (perfective)


перевести

perevestý (romanization)
перево́дити (imperfective)

Uk-перевести.ogg


пасти

來自原始斯拉夫語 *pasti。


обіцяти

借自波蘭語 obiecać，源自原始斯拉夫語 *oběťati。代替本土的古東斯拉夫語 обѣчати (oběčati)。
對比白俄羅斯語 абяца́ць (abjacácʹ)，其借自同一波蘭語詞；也對比俄語 обеща́ть (obeščátʹ)，其借自教會斯拉夫語。

obicjáty (romanization)
пообіця́ти (perfective)

Uk-обіцяти.ogg


брати

源自古東斯拉夫語 бьрати (bĭrati)，源自原始斯拉夫語 *bьrati。源自原始印歐語 *bʰer-。

bráty (romanization)
взя́ти (perfective)

控制 (感覺、物理狀態)


бити

源自原始斯拉夫語 *biti。

býty (romanization)
поби́ти (perfective)


приміряти

prymirjáty (romanization)
примі́ряти (perfective)
примі́рити (perfective)


приміряти

prymírjaty (romanization)
приміря́ти (imperfective)
примі́рювати (imperfective)


казати

源自古東斯拉夫語 казати (kazati)，源自原始斯拉夫語 *kazati。最终源自原始印歐語 *kʷeǵ-。

kazáty (romanization)
сказа́ти (perfective)


кохати

源自原始斯拉夫語 *koxati。

koxáty (romanization)
покоха́ти (perfective)

Кохати тебе, така моя карма.
Koxaty tebe, taka moja karma.
愛你是我修來的報應

я тебе́ коха́ю


купити

源自原始斯拉夫語 *kupiti。

kupýty (romanization)
купува́ти (imperfective)


випити

ви- (vy-) + пи́ти (pýty, “喝”)。对比俄語 вы́пить (výpitʹ)、白俄羅斯語 вы́піць (výpicʹ)、波蘭語 wypić。

výpyty (romanization)
випива́ти (imperfective)
пи́ти (imperfective)


писати

源自古東斯拉夫語 пьсати (pĭsati)、писати (pisati)，源自原始斯拉夫語 *pьsati、*pisati。

pysáty (romanization)
написа́ти (perfective)


пити

源自古東斯拉夫語 пити (piti)，源自原始斯拉夫語 *piti (“喝”)。

pýty (romanization)
ви́пити (perfective)
попи́ти (perfective)


мобілізувати

借自波蘭語 mobilizować，源自 法語 mobiliser + -увати (-uvaty)。 對照俄語 мобилизова́ть (mobilizovátʹ)、白俄羅斯語 мабілізава́ць (mabilizavácʹ)。

mobilizuváty (romanization)
мобілізо́вувати^([rare]) (imperfective)


знаходити

з- (z-) + нахо́дити (naxódyty)。对比白俄羅斯語 знахо́дзіць (znaxódzicʹ)。

znaxódyty (romanization)
знайти́ (perfective)

Uk-знаходити.ogg


зробити

源自з- (z-) + робити (robyty)。與波蘭語 zrobić、白俄羅斯語 зрабі́ць (zrabícʹ)，以及關係更遠的俄語 сработать (srabotatʹ)同源。

zrobýty (romanization)
роби́ти (imperfective)

Uk-зробити.ogg


робити

繼承自古東斯拉夫語 робити (robiti)，源自原始斯拉夫語 *orbiti。

robýty (romanization)
зроби́ти (perfective)

Що ти ро́биш сього́дні вве́чері?


очікувати

Uk-очікувати.ogg


чекати

源自原始斯拉夫語 *čekati (“等待，期待”)。

čekáty (romanization)
почека́ти (perfective)

Я ду́же чека́ю на її́ лист.

Олекса́ндра давно́ вже звари́ла вече́рю і чека́ла чолові́ка.

亞歷山德拉早就做好了晚飯，在等她的丈夫

1955, Миха́йло Коцюби́нський (Myxájlo Kocjubýnsʹkyj), На ві́ру (Na víru) [信仰]，頁號 28:


вигукнути

源自 ви́- (vý-) + гукну́ти (huknúty)。

výhuknuty (romanization)
вигу́кувати (imperfective)

Uk-вигукнути.ogg


привернути

pryvernúty (romanization)
приверта́ти (imperfective)

Uk-привернути.ogg

приверну́ти ува́гу ― pryvernúty uváhu ― 吸引注意]


досягнути

源自 до- (do-) + сягну́ти (sjahnúty) 或 досяга́ти (dosjaháty) + -ну́ти (-núty)。對照俄語 досягну́ть (dosjagnútʹ)、白俄羅斯語 дасягну́ць (dasjahnúcʹ)、波蘭語 dosięgnąć。

dosjahnúty (romanization)
досяга́ти (imperfective)

Uk-досягнути.ogg


тягнути

繼承自原始斯拉夫語 *tęgnǫti。

tjahnúty (romanization)
потягну́ти (perfective)

Uk-тягнути.ogg

тягну́ти (tjahnúty) 和 тягти́ (tjahtý)、потягну́ти (potjahnúty)，以及 потягти́ (potjahtý) 屬於烏克蘭語中的具體動詞；其對應的抽象動詞分別為 тяга́ти (tjaháty) 和 потяга́ти (potjaháty)。


з'їсти

zʺjísty (romanization)
ї́сти (imperfective)
з'їда́ти (imperfective)


з'їдати

與俄語 съеда́ть (sʺjedátʹ)、波蘭語 zjadać同源。

zʺjidáty (romanization)
з'ї́сти (perfective)


їсти

源自原始斯拉夫語 *ěsti，源自原始波羅的-斯拉夫語 *ēˀstei，源自原始印歐語 *h₁édti。

jísty (romanization)
з'ї́сти (perfective)


помагати

繼承自原始斯拉夫語 *pomagati。

pomaháty (romanization)
помогти́ (perfective)

Uk-помагати.ogg


побачити

pobáčyty (romanization)
ба́чити (imperfective)

Uk-побачити.ogg


слати

繼承自原始斯拉夫語 *sъlati。

sláty (romanization)
посла́ти (perfective)


слати

繼承自原始斯拉夫語 *stьlati。

sláty (romanization)
посла́ти (perfective)
постели́ти (perfective)


сушити

繼承自原始斯拉夫語 *sušiti。

sušýty (romanization)
посуши́ти (perfective)


працевлаштовувати

源自 працевлаштува́ти (pracevlaštuváty) + -увати (-uvaty) 的 працевлашто́в- (pracevlaštóv-) 詞幹。

pracevlaštóvuvaty (romanization)
працевлаштува́ти (perfective)


працевлаштувати

源自 пра́ця (prácja) + -е- (-e-) + влаштува́ти (vlaštuváty)。

pracevlaštuváty (romanization)
працевлашто́вувати (imperfective)


створювати

源自 створи́ти (stvorýty) + -ювати (-juvaty)。

stvórjuvaty (romanization)
створи́ти (perfective)

Uk-створювати.ogg


населити

源自 на- (na-) + сели́ти (selýty)。對照俄語 насели́ть (naselítʹ)、白俄羅斯語 насялі́ць (nasjalícʹ)。

naselýty (romanization)
населя́ти (imperfective)


створити

繼承自原始斯拉夫語 *sъtvoriti。

stvorýty (romanization)
ство́рювати (imperfective)
твори́ти (imperfective)

Uk-створити.ogg


обговорити

源自 об- (ob-) + говори́ти (hovorýty)。對照俄語 обговори́ть (obgovorítʹ)、白俄羅斯語 абгавары́ць (abhavarýcʹ)。

obhovorýty (romanization)
обгово́рювати (imperfective)

Uk-обговорити.ogg


обговорювати

源自 обговори́ти 完 (obhovorýty) 的詞幹 обгово́р- (obhovór-) + -ювати (-juvaty)。對照俄語 обгова́ривать (obgovárivatʹ)、白俄羅斯語 абгаво́рваць (abhavórvacʹ)。

obhovórjuvaty (romanization)
обговори́ти (perfective)

Uk-обговорювати.ogg


дискутувати

派生自拉丁語 discutiō + -увати (-uvaty)。對照俄語 дискути́ровать (diskutírovatʹ)、波蘭語 dyskutować。

обгово́рювати

討論，爭論 (就……而：про (pro) + 賓格)

討論，爭論 (就……而：про (pro) + 賓格)


оздобити

源自 о- (o-) + здо́бити (zdóbyty)。對照白俄羅斯語 аздо́біць (azdóbicʹ)、波蘭語 ozdobić。

ozdóbyty (romanization)
оздо́блювати (imperfective)
оздобля́ти (罕用) (imperfective)


оздоблювати

源自 оздо́бити (ozdóbyty) + -ювати (-juvaty)。對照白俄羅斯語 аздо́бліваць (azdóblivacʹ)、波蘭語 ozdabiać。

ozdóbljuvaty (romanization)
оздо́бити (perfective)


творити

繼承自原始斯拉夫語 *tvoriti。

tvorýty (romanization)
створи́ти (perfective)

Uk-творити.ogg


вивчати

ви́вчити (vývčyty) + -а́ти (-áty)

vyvčáty (romanization)
ви́вчити (perfective)

Uk-вивчати.ogg

вивча́ти напа́м'ять


вивчити

源自 ви́- (vý-) + вчи́ти (včýty)。對照俄語 вы́учить (výučitʹ)、白俄羅斯語 вы́вучыць (vývučycʹ)。

vývčyty (romanization)
вивча́ти (imperfective)

Uk-вивчити.ogg

ви́вчити напа́м'ять


описати

源自 о- (o-) + писа́ти (pysáty)。對照俄語 описа́ть (opisátʹ)、白俄羅斯語 апіса́ць (apisácʹ)、波蘭語 opisać。

opysáty (romanization)
опи́сувати (imperfective)

Uk-описати.ogg


забувати

繼承自原始斯拉夫語 *zaby̋ti，詞根與забу́ти (zabúty)相同。對照俄語 забыва́ть (zabyvátʹ)、白俄羅斯語 забыва́ць (zabyvácʹ)。

zabuváty (romanization)
забу́ти (perfective)

Uk-забувати.ogg


забути

繼承自原始斯拉夫語 *zabỳti。字面分析等同於 за- (za-) + бу́ти (búty)。

zabúty (romanization)
забува́ти (imperfective)

Я забу́в парасо́лю.


описувати

源自описа́ти (opysáty)的詞幹опи́с- (opýs-) + -увати (-uvaty)。對照俄語 опи́сывать (opísyvatʹ)、白俄羅斯語 апі́сваць (apísvacʹ)、波蘭語 opisywać。

opýsuvaty (romanization)
описа́ти (perfective)

Uk-описувати.ogg


звати

繼承自原始斯拉夫語 *zъvati，源自原始印歐語 *ǵʰewH。

zváty (romanization)
позва́ти (perfective)

Як вас зову́ть?

Як тебе́ зва́ти?


мислити

繼承自原始斯拉夫語 *mysliti。亦可分析作мисль (myslʹ) + -ити (-yty)。

Uk-мислити.ogg


делегувати

最终源自拉丁語 dēlēgō。含有後綴-увати (-uvaty)。對照俄語 делеги́ровать (delegírovatʹ)、白俄羅斯語 дэлегава́ць (deljehavácʹ)、波蘭語 delegować。


читати

繼承自原始斯拉夫語 *čitati。同源詞包括俄語 чита́ть (čitátʹ)、白俄羅斯語 чыта́ць (čytácʹ)、塞爾維亞-克羅地亞語 чи́тати、波蘭語 czytać。

čytáty (romanization)
прочита́ти (perfective)


обдивлятися

源自 обдиви́тися (obdyvýtysja) + -я́ти (-játy)。

obdyvljátysja (romanization)
обдиви́тися (perfective)

Uk-обдивлятися.ogg


обдивитися

obdyvýtysja (romanization)
обдивля́тися (imperfective)


роздивлятися

源自 роздиви́тися (rozdyvýtysja) + -я́ти (-játy)。

rozdyvljátysja (romanization)
роздиви́тися (perfective)

Uk-роздивлятися.ogg


роздивитися

rozdyvýtysja (romanization)
роздивля́тися (imperfective)

Uk-роздивитися.ogg


реалізувати

源自法語 réaliser + -увати (-uvaty)。對照俄語 реализова́ть (realizovátʹ)、白俄羅斯語 рэалізава́ць (realizavácʹ)、波蘭語 realizować。

Uk-реалізувати.ogg


продовжувати

源自 продо́вжити 完 (prodóvžyty, 詞幹 продо́вж-) + -увати (-uvaty)。

prodóvžuvaty (romanization)
продо́вжити (perfective)

Uk-продовжувати.ogg


платити

繼承自古東斯拉夫語 платити (platiti)，繼承自原始斯拉夫語 *platiti，源自原始斯拉夫語詞根 *platъ (“一塊布”)。

platýty (romanization)
заплати́ти (perfective)

Uk-платити.ogg