куда

可能和名詞相關，有可能是名詞或形容詞派生出來的。根據Georgiev (БЕР)的說法，第二個意思“注意，防護”，因早期“和……交朋友”的意思而來。


душа

繼承自原始斯拉夫語 *dušiti。


меня

繼承自原始斯拉夫語 *měniti。


обида

來自об- (ob-) + и́да (ída, “來”)（參見教會斯拉夫語 обити (obiti, “去周圍”)）。

obída (romanization)
оби́ждам (imperfective)
оби́двам (imperfective)

наобиколя́

(延伸) 偶然碰見，碰巧發生，遭遇

спохо́дя

(延伸) 偶然碰見，碰巧發生，遭遇

參觀四周，從旁邊走過，環繞

възнамеря́вам да оби́да ...


сера

來自原始斯拉夫語 *sьrati。


снова

繼承自原始斯拉夫語 *snuti。


стая

來自с- (s-) + тая́ (tajá, “隱藏，藏匿”)。

stajá (romanization)
стая́вам (imperfective)

скри́я се

(反身) (~ се) 隱藏

ската́я се

(反身) (~ се) 隱藏


суша

繼承自原始斯拉夫語 *sušìti。


вечерям

Какво ще вечеряме?

Вечеряхме пилешко.


разбирам

源自原始斯拉夫語 *orzbirati。與馬其頓語 разбира (razbira)、俄語 разбирать (razbiratʹ)等同源。

razbíram (romanization)
разбера́ (perfective)


бия

源自教會斯拉夫語 бити (biti)，源自原始斯拉夫語 *biti。

В сиропиталището децата са били редовно бити.

在孤兒院時，孩子們常常被打。

V siropitališteto decata sa bili redovno biti.

Дъждът биеше по прозорците.

敲擊，擊打 （通常帶節奏）

бия барабани

Сърцето му все още бие.

Църковните камбани биха на Коледа.

бия белтъци

бия мляко, за да направя масло

бия наказателен удар

Той ме би на шах.

Ян с лекота би Джон на тенис.

Jan 打網球有點打不過 John。


виждам

可能與完整體ви́дя (vídja)來源相同。

víždam (romanization)
ви́дя (perfective)

Виждал съм добри и лоши дни.

Ще видя каква е работата.

виждам да се свърши тази работа


варя

源自原始斯拉夫語 *variti (“超前，領先”)。


шия

源自原始斯拉夫語 *šiti。


видя

源自原始斯拉夫語 *viděti，源自原始印歐語 *weyd-。與俄語 ви́деть (vídetʹ)、拉丁語 videō、英語 wit同源。

vídja (romanization)
ви́ждам (imperfective)

Видял съм добри и лоши дни.

Ще видя каква е работата.

виждам да се свърши тази работа


градя

源自原始斯拉夫語 *gorditi (“建造，建設”)。


горя

源自原始斯拉夫語 *gorěti。


давам

源自原始斯拉夫語 *dāvàti；等同於дам (dam) + -вам (-vam)。與俄語 дава́ть 非完 (davátʹ, “給”)、烏克蘭語 дава́ти (daváty, “給”)、白俄羅斯語 дава́ць (davácʹ, “給”)、馬其頓語 дава 非完 (dava, “給”)、塞爾維亞-克羅地亞語 да́вати、dávati、波蘭語 dawać (“給”)同源。

Кравите дават мляко.

（在公眾面前）表演，演出

Давам концерт.

Вече не дават любимото ми предаване.

他們不再參演我喜歡的節目了。

Дават новините.


дишам

дишам въздух


държа

源自原始斯拉夫語 *dьržati。

държа машината в работен режим

държа вратата отворена

държа го в изправено положение


забравям

zabrávjam (romanization)
забра́вя (perfective)


изпълвам

izpǎ́lvam (romanization)
изпъ́лня (perfective)


избирам

izbíram (romanization)
избера́ (perfective)

Днес избрах да вървя пеша до работа.

Избрах хубава узряла ябълка от купата.

我從碗裡挑了個品相好的熟蘋果。

Izbrah hubava uzrjala jabǎlka ot kupata.

Беше избран за президент в 1990

Той избра номера и зачака.


интересувам

Политиката не ме интересува.

Не се меси в това, което не те интересува.

不要管跟你沒關係的事情。

Ne se mesi v tova, koeto ne te interesuva.


изгубвам

izgúbvam (romanization)
изгу́бя (perfective)

Ако изгубиш тази десет паундова банкнота, ще съжаляваш.

你要是弄丟了那張十鎊的鈔票，可就很過意不去了。

Ako izgubiš tazi deset paundova banknota, šte sǎžaljavaš.

Той изгуби слуха си при експлозията.

Тя изгуби поста си, когато компанията беше превзета.

公司被接收時，她丟掉了職位 。

Tja izgubi posta si, kogato kompanijata beše prevzeta.

失去，損失 （擁有得少）

Изгубих уважението на колегите си.

我失去了同事們對我的尊重。

Ако участваш в този филм, ще изгубиш от популярността си.

你要是參演那部電影，會損失人氣的。

Ako učastvaš v tozi film, šte izgubiš ot populjarnostta si.

Изгубихме мача.

Изгуби ми времето.

Тя изгуби всичките си синове във войната.

Tja izgubi vsičkite si sinove vǎv vojnata.

Полицаят изгуби крадеца, когото гонеше.

警察把要抓捕的搶劫犯跟丟了。

Policajat izgubi kradeca, kogoto goneše.


казвам

ка́жа (káža) + -вам (-vam, 非完整體後綴)

kázvam (romanization)
ка́жа (perfective)

Той каза, че утре ще бъде тук.

Той каза на всички, че е видял новините.

他告訴大家他看見了這個消息。

Toj kaza na vsički, če e vidjal novinite.

казвам молитва

Сигурен ли си, че казваш истината?

Не бих казал, че са богати.

Прави́ каквото ти казвам!

Да кажем, че си изгубиш работата. Какво ще правиш тогава?

假如你失業了：你會怎麼做？

Da kažem, če si izgubiš rabotata. Kakvo šte praviš togava?

Мисля, че е щастлив. Трудно е да се каже.

我覺得他挺開心的。很難說。

Mislja, če e štastliv. Trudno e da se kaže.


кажа

源自原始斯拉夫語 *kazati。

káža (romanization)
ка́звам (imperfective)

Той каза, че утре ще бъде тук.

他告訴大家他看見了這個消息。

казвам молитва

Сигурен ли си, че казваш истината?

Не бих казал, че са богати.

Прави́ каквото ти казвам!

假如你失業了：你會怎麼做？

我覺得他挺開心的。很難說。


искам

源自原始斯拉夫語 *jьskati。

и́скам не́що

бих и́скал не́що

и́ска ми се да


купувам

kupúvam (romanization)
ку́пя (perfective)


купя

源自原始斯拉夫語 *kupiti。

kúpja (romanization)
купу́вам (imperfective)


обичам

與о́бич (óbič)有關。


метна

métna (romanization)
мя́там (imperfective)


мия

源自原始斯拉夫語 *myti。


мятам

繼承自原始斯拉夫語 *mětati，源自*metati (“扔”)。

mjátam (romanization)
ме́тна (perfective)


меря

繼承自原始斯拉夫語 *měriti。等同於ме́ра (méra, “量度，程度”) + -я (-ja)。

mérja (romanization)
мя́рвам (perfective)
мя́рна (perfective)


мисля

源自原始斯拉夫語 *mysliti。

Mи́сля предложението ти за неудачно.


изговарям

izgovárjam (romanization)
изгово́ря (perfective)

изричам

發音，發出，說（一個或多個詞）

произнасям

發音，發出，說（一個或多個詞）

發音，發出，說（一個或多個詞）


използвам

Може да използваме тази математическа формула, за да решим задачата.

我們可以使用這個數學公式來解決這個問題。

Može da izpolzvame tazi matematičeska formula, za da rešim zadačata.

Трябва да използваме повечето гориво.

我們應該使用大部分燃料。


отварям

otvárjam (romanization)
отво́ря (perfective)

отва́рям врата́та

ба́нката отва́ря ра́но


пия

源自原始斯拉夫語 *piti (“喝”)。


повтарям

povtárjam (romanization)
повто́ря (perfective)

Учените повтарят експеримента, за да подвърдят резултата.

為了確認結果，科學家重複做了實驗。

Učenite povtarjat eksperimenta, za da podvǎrdjat rezultata.


пестя

Трябва да пестиш по малко всяка седмица.

你應該每個星期都存一點錢。

Trjabva da pestiš po malko vsjaka sedmica.

Той пести силите си за последната част от състезанието.

他正保存力量，留待比賽最後一段使用。

Toj pesti silite si za poslednata čast ot sǎstezanieto.

Трябва да се опитаме да пестим водата.


побеждавам

pobeždávam (romanization)
победя́ (perfective)

Той победи шампиона в три сета.

他用三盤比賽擊敗了冠軍。

В последната игра Италия лесно победи Германия.

在最後一場比賽中，意大利輕取德國。

V poslednata igra Italija lesno pobedi Germanija.


победя

源自原始斯拉夫語 *poběditi，源自*běditi。

pobedjá (romanization)
побежда́вам (imperfective)

Той обеди шампиона в три сета.

他用三盤比賽擊敗了冠軍。

在最後一場比賽中，意大利輕取德國。


плащам

pláštam (romanization)
платя́ (perfective)

Той му плати да изчисти помещението.

他付錢給他，讓他來清理這塊地方。


почвам

póčvam (romanization)
по́чна (perfective)

Току-що почна нова работа.

他剛剛開始了一份新工作。

Винаги почва уроците си с упражнение за загрявка.

她總是以熱身練習開始一堂課。

Vinagi počva urocite si s upražnenie za zagrjavka.

Почна медицинската си кариера през 1948.

他於1948年開啟自己的醫療生涯。

Počna medicinskata si kariera prez 1948.


правя

繼承自原始斯拉夫語 *praviti。與馬其頓語 прави (pravi)、俄語 пра́вить (právitʹ)同源。


решавам

rešávam (romanization)
реша́ (perfective)

Беше трудно да се реши между двамата кандидати.

很难在两位候选人之间做出决定。

Beše trudno da se reši meždu dvamata kandidati.

Не мога да реша какво да облека.

Делото ще бъде решено от жури.

Беше решено въпросът да бъде отнесен на по-горна инстанция.

已决定将此事提交上级主管部门。

Beše rešeno vǎprosǎt da bǎde otnesen na po-gorna instancija.

Известен брой фактори решават дали даден филм ще бъде успешен или не.

决定一部电影是否成功的因素有很多。

Izvesten broj faktori rešavat dali daden film šte bǎde uspešen ili ne.

За повечето клиенти цената е решаващият фактор.

对于大多数顾客来说，价格是决定因素。

Za povečeto klienti cenata e rešavaštijat faktor.


реша

源自原始斯拉夫語 *rěšiti。

rešá (romanization)
реша́вам (imperfective)

很难在两位候选人之间做出决定。

Не мога да реша какво да облека.

Делото ще бъде решено от жури.

已决定将此事提交上级主管部门。

决定一部电影是否成功的因素有很多。

对于大多数顾客来说，价格是决定因素。


занимая

借自俄語 занима́ть (zanimátʹ)，等同於за- (za-) + -имам (-imam)；參見занятие (zanjatie)、заемам се (zaemam se)。н 的插入是來自對俄語動詞внима́ть (vnimátʹ)和снима́ть (snimátʹ) 的重分析；參見-нимать (-nimatʹ)。

zanimája (romanization)
занима́вам (imperfective)

Занимавам се с търговия на едро.


слушам

源自原始斯拉夫語 *slušati。

Моля, слушай внимателно като обяснявам.

Molja, slušaj vnimatelno kato objasnjavam.

Обичам да слушам музика.

Добрите деца слушат родителите си.


уплаша

upláša (romanization)
упла́швам (imperfective)

Извинявай, не исках да те уплаша.


уплашвам

uplášvam (romanization)
упла́ша (perfective)

Извинявай, не исках да те уплаша.


изплаша

izpláša (romanization)
изпла́швам (imperfective)

Извинявай, не исках да те изплаша.


изплашвам

izplášvam (romanization)
изпла́ша (perfective)

Извинявай, не исках да те изплаша.


плаша

源自原始斯拉夫語 *polšiti。

Тя не се плаши лесно.


посетя

源自原始斯拉夫語 *posětiti。

posetjá (romanization)
посеща́вам (imperfective)

Наистина трябва по-чест да посещавам леля си.

我真的應該多去看望阿姨。

Naistina trjabva po-čest da poseštavam lelja si.

Децата ни посещават едно и също училище.

我們的孩子上的是同一間學校。

Decata ni poseštavat edno i sǎšto učilište.


посещавам

poseštávam (romanization)
посетя́ (perfective)

Наистина трябва по-често да посещавам леля си.

我真的應該多去看望阿姨。

Naistina trjabva po-često da poseštavam lelja si.

我們的孩子上的是同一間學校。


занимавам

借自俄語 занима́ть (zanimátʹ)，等同於за- (za-) + -имам (-imam)；參見 занятие (zanjatie)、заемам се (zaemam se)。н 是受俄語動詞 внима́ть (vnimátʹ) 和 снима́ть (snimátʹ) 的重分析而插入的；參見 -нимать (-nimatʹ)。

zanimávam (romanization)
занима́я (perfective)

Занимавам се с търговия на едро.


целувам

源自原始斯拉夫語 *cělovàti。

celúvam (romanization)
целу́на (perfective)

Слънцето целуваше върховете на планината.

Slǎnceto celuvaše vǎrhovete na planinata.


чувам

繼承自原始斯拉夫語 *čuti。


чуя

源自原始斯拉夫語 *čuti (“感受，感覺”)。

čúja (romanization)
чу́вам (imperfective)


барам

báram (romanization)
ба́рна (perfective)


дам

源自原始斯拉夫語 *dati、原始波羅的-斯拉夫語 *dṓˀtei，源自原始印歐語 *dédeh₃ti (“給”)。

dam (romanization)
да́вам (imperfective)

Кравите дават мляко.

давам концерт

Вече не дават любимото ми предаване.

他們不再播我最喜歡的節目了。

Дават новините.


ненавиждам

繼承自原始斯拉夫語 *nenaviděti。


обещая

繼承自原始斯拉夫語 *oběťati。

obeštája (romanization)
обеща́вам (imperfective)


обещавам

obeštávam (romanization)
обеща́я (perfective)


пляскам

繼承自原始斯拉夫語 *plěskati。字面分析等同於 пляс (pljas) + -кам (-kam)。

pljáskam (romanization)
пле́сна (perfective)

пляскам сръбски


живея

繼承自原始斯拉夫語 *živěti。


шляпам

源自擬聲詞，與馬其頓語 шлапа (šlapa)、烏克蘭語 шльопати (šlʹopaty)同源。字面上等價於шля-шля (šlja-šlja) + -пам (-pam)。

šljápam (romanization)
шля́пна (perfective)


написвам

napísvam (romanization)
напи́ша (perfective)


напиша

繼承自原始斯拉夫語 *napisati。

napíša (romanization)
напи́свам (imperfective)


нараня

naranjá (romanization)
нараня́вам (imperfective)

Тя се нарани, докато тренираше.

Гордостта на актьора беше наранена, когато главната роля получи неговият съперник.

当对手拿到主角戏份时，这位演员的自尊心受到了伤害。

Gordostta na aktjora beše naranena, kogato glavnata rolja poluči negovijat sǎpernik.


наранявам

naranjávam (romanization)
нараня́ (perfective)

Тя се нарани, докато тренираше.

当对手拿到主角戏份时，这位演员的自尊心受到了伤害。


ранявам

ranjávam (romanization)
раня́ (perfective)

Полицаят рани заподозрения по време на борбата, която последва.

警察在随后的打斗中打伤了嫌疑人。

Policajat rani zapodozrenija po vreme na borbata, kojato posledva.

Гордостта на актьора беше ранена, когато главната роля получи неговият съперник.

当对手拿到主角戏份时，这位演员的自尊心受到了伤害。

Gordostta na aktjora beše ranena, kogato glavnata rolja poluči negovijat sǎpernik.


раня

繼承自原始斯拉夫語 *raniti，源自原始斯拉夫語 *rana (“傷害，受傷”)。

ranjá (romanization)
раня́вам (imperfective)

警察在随后的打斗中打伤了嫌疑人。

当对手拿到主角戏份时，这位演员的自尊心受到了伤害。


счупвам

sčúpvam (romanization)
счу́пя (perfective)

Тя се подхлъзна и си счупи крака.


получа

polúča (romanization)
получа́вам (imperfective)

Получих компютър от родителите си за рождения си ден.

我收到了父母送我的生日禮物，一部電腦。

Polučih kompjutǎr ot roditelite si za roždenija si den.

Тя получи много подаръци за рождения си ден.

她生日的時候收到許多禮物。

Tja poluči mnogo podarǎci za roždenija si den.

получавам съвет/информация/позволение


получавам

polučávam (romanization)
полу́ча (perfective)

我收到了父母送我的生日禮物，一部電腦。

她生日的時候收到許多禮物。

получавам съвет/информация/позволение


беся

обе́ся (obésja, “懸掛”) 的逆構詞（об- (ob-) + веся (vesja)），被視作о- (o-) + беся (besja)。

Бесенето е начин за изпълнение на смъртно наказание в много държави.

绞刑是许多国家执行死刑的一种方式。

Beseneto e način za izpǎlnenie na smǎrtno nakazanie v mnogo dǎržavi.


жиля

繼承自原始斯拉夫語 *žiliti。

žílja (romanization)
жи́лна (perfective)


будя

繼承自原始斯拉夫語 *buditi，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *báudīˀtei，繼承自原始印歐語 *bʰowdʰéyeti。

Будилникът ми винаги ме буди в шест часа.

我的闹钟总是在六点叫醒我。

Budilnikǎt mi vinagi me budi v šest časa.

будя нечий интерес/любопитство/гняв

激起某人的兴趣/好奇心/愤怒

Фаворизирането често буди завист у нефаворизираните.

偏袒往往会让那些不受偏袒的人产生嫉妒。

Favoriziraneto često budi zavist u nefavoriziranite.


веся

繼承自原始斯拉夫語 *věsiti。


обвинявам

obvinjávam (romanization)
обвиня́ (perfective)

обвинявам някого в убийство

обвинявам някого в кражба

Тя не обвинява никого за смъртта на баща си.

她没有为父亲的死而责怪任何人。

Tja ne obvinjava nikogo za smǎrtta na bašta si.


обвиня

obvinjá (romanization)
обвиня́вам (imperfective)

обвинявам някого в убийство

обвинявам някого в кражба

她没有为父亲的死而责怪任何人。


виня

繼承自原始斯拉夫語 *viniti。對照俄語 вини́ть (vinítʹ)。

Тя не вини́ ни́кого за смъртта́ на баща́ си.

她没有为父亲的死而责怪任何人。

Tja ne viní níkogo za smǎrttá na baštá si.


возя

繼承自原始斯拉夫語 *voziti。


водя

繼承自原始斯拉夫語 *voditi。

vódja (romanization)
во́ждам (perfective)

овчарят води стадото към


абсорбирам

源自拉丁語 absorbeō (“吸收”) + -и́рам (-íram, 本土化動詞後綴)。