liels

源自原始印歐語 *lei- (“減少；消失；痩的，細長的”) (可能源自詞幹*el- (“飢餓的”)) + 後綴 -l。語義變化可能是：“痩的，細長的” > “長的，高的” > “尺寸大的”。更近的猜測是派生自 liels ← 原始印歐語 *lei- (“傾倒，滴落，流動”) (+ 後綴 -l)，語義變化可能是“傾倒” > “平整” > “按壓，熨” > “通過按壓使變薄” > “延展，增加” > “大的”。與立陶宛語 leĩlas (“痩的”), leĩnas (“痩的，細長的”) (方言liẽlas (“大的”)借自拉脫維亞語), 古普魯士語 lailīsnan (“折磨 (賓格)”) (> 不定式*lailītwei，源自*leil- (“窄，痩”)), 哥特語 𐌻𐌴𐌹𐍄𐌹𐌻𐍃 (leitils, “小”) (源自原始日耳曼語 *lītilaz), 古希臘語 λειρός (leirós, “平坦的，痩的，纖細的”) (對比λιμός (limós, “飢餓，挨餓”))等同源。

lielais
lielāks (comparative)
vislielākais (superlative)
lieli

liels trauks

liels cilvēks, dzīvnieks

lielas rokas

liels ezers

liela pilsēta

kurpes ir par lielām

liels atvēziens

mašīnu troksnis bija tik liels, ka cilvēku sarunas tikko varēja sadzirdēt

機器的噪聲太大了，人都聽不清楚話了

liels ātrums, blīvums, spiediens

liels svars

liels skaits

liels skaitlis

liela peļņa

liela nauda

liels piena izlaukums

liela taukvielu koncentrācija

simt paskalu liels spiediens

divas tonnas liela masa

vienu metru liels diametrs

Andoras republikas teritorija ir 465 kvadrātkilometrus liela

安道爾共和國面積為465平方千米

Liene ar Juri izauga lieli

lielie ļaudis nav slikti, vismaz tādi kā Ilgas vecmāmiņa

大人並不壞，至少像Ilga的祖母那樣的人就是如此

liela ģimene

liels uztraukums, nogurums

lielas bēdas

liela mīlestība

liels trūkums

liela nabadzība

dzīvot lielā pārticībā

saņemt lielu dāvanu

(事件，行為) 影響大的，重大的

liels uzbrukums

liela cīņa

lieli svētki

liels amats

lielas priekšrocības

liela izvēle

(人) 技藝嫻熟的；狂熱的；有名的

liels amatnieks, organizators, palīgs

嫻熟的工匠，組織者，幫手

liela šuvēja

liels grāmatu lāsītājs

liels makšķernieks

liels rakstnieks, gleznotājs, mūziķis, melis

有名的作家，畫家，音樂家，講古人

liels varonis

lieli draugi

liels muižnieks

liels namīpašnieks

(事件，時間段) 主要的，重要的，有影響力的

lielais karš

izvirzīt lielus mērķus

lielais balets

liels laikmets rada lielu dzeju

偉大的時代創造出偉大的詩歌


liels

源自原始印歐語 *lei- (“彎曲”)，源自詞幹*el- (“彎曲”)，參見elkonis (“肘”)；對比laiva (“船”), leja (“谷”)。本詞原義可能是“彎曲”。類似語義變化見於梵語 आणिः (āṇiḥ, “腿在膝蓋以上的部分”) (< *arṇí- < *elni-), 亞美尼亞語 ոլոք (olokʿ, “脛骨”) (< *elok- / *olok-)。也有認為是形容詞liels (“大的”)的名詞化。

tikai nupat viņš sajuta sūrstošas sāpes kreisās kājas lielā

那時他才感覺到了左小腿上一陣刺痛


lūpa

與動詞lupt (“脫落”), lupināt (“剝”)詞幹相同: 原始波羅的語 *lūp-, *lup-，源自原始印歐語 *lewp-, *lūp-, *lup- (“剝，削”)。與立陶宛語 lū́pa, 中古高地德語 lubbe (“厚而起褶的嘴唇”)等同源。

pilnīgas, plānas lūpas

augšējā lūpa

apakšējā lūpa

lūpu krāsa, lūpu pomāde

ar smaidu uz lūpām

iekost lūpā

kaunuma lūpas

zaķa lūpa


maijs

源自拉丁語 māius，源自Maia，可能源自原始印歐語 *magya (“偉大的她”)，源自*méǵh₂s (“偉大的”)。

saulains, silts maijs

no maija līdz jūlijam

pirmais maijs

septiņpadsmitā maija rīts

maija vakars bija svaigs un plaukstoša zaļuma piesātināts

May evening was fresh and filled with rich foliage


lācis

*lākis的腭化形，源自原始波羅的語 *talk-, *tlāk- (tl → l)，源自原始印歐語 *tel-k-, *tl-ek- (“推，打，踢，踩”)。即原義為“踩踏者”，表示其代替了一個早期義為“熊”的詞 (參見原始印歐語 *h₂ŕ̥tḱos → 拉丁語 ursus, 古希臘語 ἄρκτος (árktos), 梵語 ऋक्ष (ṛkṣa))，而不見於其他波羅的語族語言。（較早的說法是與動詞lakt “舔”關聯，即“舔（蜜）者”，但無法與古普魯士語的同源詞說得通。）與立陶宛語 lokỹs, 古普魯士語 clokis (klokis) (< *tlokis，見於某些地名，如Tlokumpelk (“熊沼”)), 蘇多維亞語 łukas等同源。

lāča midzenis

baltais lācis

ledus lācis, leduslācis

medīt lāčus

stiprs, liels kā lācis

lāča miegs

熊般的睡眠（時間長，睡得安穩）

guļ kā lācis

brūnā lāča svars var būt vairākus simtus kilogramu (parasti ap 250 kg)

一頭棕熊的體重可達數百千克（一般是250千克左右）

pāris izbeidz deju, tikko sācis: dārgais, dejas laukumā jūs tomēr tikai lācis

一對情侶說完這話之後停止了舞蹈：“親愛的，站上舞池你就笨得跟頭熊一樣”

Dāviene no sākuma pretojās visiem spēkiem, bet cik ilgi cilvēks pret tādu lāci noturēsies

Dāviene開始用盡全力去抵抗，但是面對壯如熊的對手，又能堅持多久呢？


marts

marta vējš

marta saule

svinēt 8. (astoto) martu

marta vakars, kad daba vēl svārstās starp ziemu un pavasari

三月的傍晚，季節還在冬春之間徘徊


minūte

源自中世紀拉丁語 minūta。

piecu minūšu gājiens

desmit minūšu pārtraukums

pulkstenis ir septiņi un desmit minūtes

šī leņķa lielums ir viena minūte


medus

源自原始波羅的-斯拉夫語 *médu ← 原始印歐語 *médʰu。

medus kāre

medus maize

medus kūka

medalus

medus cepumi

ziedu medus

mākslīgais medus

salds kā medus

medus vārīšana


miers

源自原始波羅的-斯拉夫語 *meiˀrás ← 原始印歐語 *meyH-ró-s，參見mīlēt (“愛”)。語義變化為“軟” → “安靜”。有少數觀點認為借自斯拉夫語族，但在音調等方面無法自圓其說。

slimniekam nepieciešams miers

traucēt mājas mieru

būt mierā

miera stāvoklis

miera līgums

miera sarunas

dzīvot mierā un draudzībā

izšķirt konfliktu miera ceļā

saglabāt mieru virs zemes


meitene

源自meita (“女兒，女孩”) + -ene。最早見於18世紀，原義僅為“小女孩”，後擴展為“年輕女性”。

čakla meitene

meiteņu skola

meiteņu koris

meitene ar bizītēm

meiteņu apģērbi

rotaļās gāja zēni un meitenes

dūšīga sieva ar trim meitenēm, vecumā no desmit līdz četrpadsmit gadiem

一個強壯的婦女帶著三個女孩，年齡從10歲到14歲

sarīkojumu organizēja ceha meitenes

工作室的女孩兒們組織了這次活動

Edīte bija jauna meitene, ar mundru gaitu un vēl bērnišķīgu seju

Edīte是個走路蹦蹦跳跳，長著孩子般面相的女孩兒

katram puisim bija vai nu sieva, vai sava meitene

小夥子們要麼有了老婆，要麼交著女朋友

Tiju Galotni visvairāk interesēja tas, vai Alvils Dzeguze atnāks viens vai kopā ar savu meiteni

Tija Galotne was interested above all in whether Alvils Dzeguse came back alone, or with his girl(friend)


melns

源自原始波羅的語 *mel(n)- (“黑，藍”) ← 原始印歐語 *mel- (“暗，紅，髒”)。與立陶宛語 mė́lynas (“blue”), 古普魯士語 melne (“淤青”), 哥特語 mēla (“字母”), 古高地德語 mālōn (“塗，畫”), 德語 malen (“塗”), 梵語 मल (mala, “髒”), 古希臘語 μέλας (mélas, “黑，暗”) (< *melans), 拉丁語 mulleus (“偏紅的”) (< *mulneyos)等同源。

absolūti melns

melna tāfele

melns mākonis

melni mati

melns kā ogle, kā nakts

melnais kontinents

dāma melnā

（比同類事物的一般形要）黑的

melnā dzilna

melnā žurka

melnā priede

melnais diamants

melnā tēja

melna kafija

melns kungs

melnā rase

melnie iezemieši

melna mute

melnas rokas

(定形) 不法的，錯誤的

melnā vara

melnā maģija

melnais saraksts

melnais tirgus


maz

(+名詞屬格) 少許，一點

maz mitruma

maz darba

maz draugu

maz ābolu

maz tika pateikts


humoriste

humoriste Jolanda Suvorova atsākusi smēķēt


milti

源自過去分詞*milts, *milti複數，源自一未見於文字的動詞*milt (“使破碎，碾”)，源自原始波羅的語 *mil-，源自原始印歐語 *ml̥-，源自*mel- (參見malt (“碾”)。與立陶宛語 mìltai, 古普魯士語 miltan等同源。

graudu milti

kviešu, rudzu milti

rupji, smalki milti

bīdelētie milti

miltu putra

miltu omlete

miltu ērce, kode

“lai Arturs aiziet uz veikalu un atnes maizei miltus”, tēvs īsi sacīja

“讓Arthur去商店買點麵粉來做麵包。”父親簡單地說道

vienu dienu uz pavasara pusi Vilis atved divus maisus miltu

那天還是春天，Vilis帶來了兩包麵粉

kaļķakmens milti

kartupeļu milti

zivju milti

siena, skuju milti

koksnes, koka milti

koka miltus iegūst no lapkoku un skujkoku koksnes

木粉是從落葉樹和針葉樹獲得的


maksa

借自立窩尼亞語 maks (“支付，費用”)或源自愛沙尼亞語 maks (“支付，費用”)，已見於17世紀詞典。

strādāt par maksu

īres maksa

biedru maksa

ieejas maksa

apdrošināšanas maksa

braukšanas maksa

ieejas bez maksas

maksas ceļi

maksas ceļazīme


mazs

源自原始波羅的語 *maž，源自原始印歐語 *meǵʰ-, *moǵʰ- (“大，小”)。與立陶宛語 mãžas, 蘇多維亞語 maz, 古普魯士語 massais ([mazais], “更小的”),, 哥特語 𐌼𐌰𐌲𐌿𐍃 (magus, “男孩；小”), 古英語 micel (“大”) (英語 much), 阿爾巴尼亞語 madh (“大”), 古典亞美尼亞語 մեծ (mec, “大”), 梵語 मह (maha, “大，有力，餘”), 古愛爾蘭語 maige (“大”), 古希臘語 μέγας (mégas, “大”), 拉丁語 magnus (“大”)等同源。

mazais
mazāks (comparative)
vismazākais (superlative)
maz

mazs cilvēks, dzīvnieks, galds

mazas kājas

cepure par mazu

mazais sikspārnis

maza pļava

mazs ciemats

mazs atvēziens, palēciens

maza amplitūda

（自然現象的發生程度）小，微，弱

mazs vējiņš

maza migla

（物理現象）小，微，弱，低

mazs ātrums, spriegums

mazs garums

mazs skaits

mazs skaitlis

maza nauda

bet lai tu vairs neizlaistu pat vismazākās skaņas!

pēc maza brīža

mazs dzejolis

（組成部分的數量）少，小

maza ģimene

mazs ganāmpulks

mazs piena izlaukums

maza barības vērtība

mazas nepatikšanas

saņemt mazas veltes

mazs pasākums

maza pastaiga

mazi svētki

mazas priekšrocības

maza izvēle

man vairs nebija ne mazākās iespējas novākt slepenā darba pēdas

我再也沒有那一丁點的可能性來掩蓋秘密工作的蹤跡了

（心理/身體狀態）小，不強烈

mazas sāpes'

mazs nogurums

（人性格）稍微（不好的）；自私的

mazs nekauņa

mazs palaidnis

liels zinātnieks; tikai kā cilvēks diemžēl izrādījies mazs

一位偉大的科學家；但若只把他當做一個普通人，就能看出他的自私

（人）缺乏自信的，自覺卑微的

jutos maza un niecīga viņu priekšā

我（女性自稱）面對他們的時候就會感到不自信和卑微

mazs muižnieks, namīpašnieks

mazs bērns

Ilzi es jau pazinu kā mazu meitenīti

我在還是個小女孩的時候就認識Ilze了

mazā kaut ko gaida

mazais jāliek gulēt

ir atzinumi lieli, mazi

laiks aizšalc, aiznesdams izzūdībai visu mazo, niecīgo, nenozīmīgo

time rustles (by), taking into non-existence all that is small, unimportant, insignificant


mele

源自melis (“騙子”) + -e (“陰性後綴”)。

nekaunīga mele


mēness

源自原始印歐語 *mḗh₁n̥s (“月亮，月份”)，源自*meh₁- (“測量”)。
與立陶宛語 mėnuo (“月亮，月份”), 教會斯拉夫語 мѣсѧць (měsęcĭ, “月亮，月份”) (俄語 ме́сяц (mésjac), 波蘭語 miesiąc, 捷克語 měsíc), 梵語 मास (māsa), 波斯語 ماه (māh), 古典亞美尼亞語 ամիս (amis), 古希臘語 μήν (mḗn, “月亮”), 拉丁語 mēnsis (“月份”) (西班牙語 mes, 意大利語 mese, 法語 mois), 原始凱爾特語 *mīns (愛爾蘭語 mí, 威爾士語 mis), 原始日耳曼語 *mēnōþs (“月份”) (古英語 mōnaþ, 英語 month, 德語 Monat, 荷蘭語 maand, 瑞典語 månad)等同源。

mēness aptumsums

mēness virsma

mēness gaisma, mēnessgaisma

mēness spīd

mēness nakts

mēness jūra

mēness kalendārs

mēness fāzes

jauns, augošs, pilns, dilstošs mēness

新月，蛾眉月，滿月，虧月

vecs mēness

tukšs mēness

空月（完全不可見的新月）

bāls kā mēness

Jupitera mēneši


māja

傳統認為借自原始芬蘭語 *maa (“土，地”) (對比愛沙尼亞語 maa, 芬蘭語 maa, 維普斯語 ma, 立窩尼亞語 mō)，並重新借入原始芬蘭語*maja (對比愛沙尼亞語 maja (“房屋”), 芬蘭語 maja (“小屋”), 立窩尼亞語 mōi (“家”))。
近年有人認為原始芬蘭語*maa源自印歐語系；參見梵語 मही (mahī), 古愛爾蘭語 mag (“平原，田地”) (源自原始印歐語 *meǵ(ʰ)-, *mag(ʰ)-，參見古希臘語 μέγας (mégas, “大”))。若屬實，則本詞可能不是借詞，而是印歐語系內部發展而來。

dzīvojamā māja

stūra māja

ģimenes māja

kalpu māja

vienstāva, daudzstāvu māja

(一般用複數) 農場（及附屬建築物）

lauku mājas

iepirkt mājas

dzīt govis mājās

braukt, iet uz mājām

uzkopt māju

mājas māte, mājasmāte

otrās mājas

sēdēt mājās

justies kā mājās


mēs

源自方言/古寫法mes，元音加長 (加強語氣，或受jūs (“你們”)的影響)，源自原始印歐語 *(e)me- (“第一人稱”) + 複數標誌 s。主格以外的形式沒有保留原始印歐語 *nos，而是和第二人稱複數一樣用了新形式。賓格mūs仿照第二人稱jūs (*múns ← júns)；類似地屬格*mūsōn ← *jūsōn，仿照mūsu，與格mums < *mumus, 仿照jums < *jumus。與立陶宛語 mẽs, 古普魯士語 mes, mas, 古典亞美尼亞語 մեք (mekʿ)等同源。

mēs te strādājam

Eiropa mūs nesapratīs

viņš dzīvo pie mums

mēs ar Juhanu un Kārli pārnesām savu mantību uz aitu kūti

我和Juhans, Kārlis（我們仨）買下了這個羊圈

vai mūsu tauta pavisam zaudējusi balsi?

我們的人民完全無法發聲嗎？


mēnesis

pavasara, rudens mēneši

春天（月份），秋天（月份）

mēneša vidējā temperatūra

gaidīt vairākus mēnešus

ziemas mēnesis

paveikt darbu divos mēnešos

pēc mēneša

sapulce notiek reizi mēnesī


māsa

源自原始印歐語 *mā-，兒語詞“媽媽”(參見māte)。本詞可能最初是親暱稱呼，代替原始印歐語 *swésōr的派生詞 (仍見於立陶宛語 sesuõ，seser̃s的屬格形)。與立陶宛語 móša (“嫂子，弟媳”), 古普魯士語 moazo ([moaso], “姑姑，阿姨”)等同源。

姊妹 （有血緣關係的女性平輩親屬）

vecākā, jaunākā māsa

brāļi un māsas

īstā māsa

dvīņu māsa

abas rokas izpletis, viņš piepeši metās māsai ap kaklu

他突然張開雙手，抱住他的姊妹

姊妹 （有親密關係的同輩女性）

vārda māsas

līgavas māsas

es visiem pazemotiem esmu māsa / un visiem grūtsirdīgiem draudzene

吾乃世間羞愧之人的姊妹 / 憂鬱之人的摯友

māsa, medicīnas māsa

operāciju māsa

diētas māsa

vecākā māsa

medicīnas māsu kursi

iegūt medicīnas māsu diplomu

māsa Olga zināja daudz ko tādu, ko nezināja Vaikulis


mēle

源自原始波羅的語 *mel- ← 原始印歐語 *mel- (“擊打，推，撞，碾”) (參見malt (“碾”)、meli)。意思可能原來為“用來推、碾（食物的器官）”。與立陶宛語 melekė̃lis (“悬雍垂”), 方言俄語 ме́ля (mélja, “話匣子”)等同源。

mēles ķermenis, muskuļi

mēles galotne

mēles galiņš

mēles sakne

mēles muguriņa

rādīt mēli

kaķis lok pienu ar mēli

laizīt ar mēli

mēli kļuvusi stīva, nevar parunā

abiem mutes bija sausas, un viņi pārtrauca sarunas, lai mazliet sakrātu siekalas uz mēles

他們兩人都口乾舌燥，停下了談話，好讓嘴裡的口水潤一潤舌頭

latviešu valodā izšķir augsta, vidēja un zema mēles pacēluma priekšējās rindas patskaņus

拉脫維亞語區分前元音中舌頭位置的高中低

asa mēle

mēle kā nātre

說的話像蕁麻一樣（蜇人）

ļauna mēle

veikla mēle

salda mēle

mīlīga mēle

mēles desa

sautēta mēle

latviešu mēle

vācu, franču mēle

sveša mēle

saņemt mēli

liesmu, uguns mēles

zemes mēle

zvana vara mēle klusēja


nams

源自原始波羅的-斯拉夫語 *damús (“房屋”)；波羅的語族的不規則 d > n 變化可能是由於異化 (如短語darīt namu (“建房”))，或受伊朗語族語言影響 (對比阿維斯陀語 𐬥𐬨𐬁𐬥𐬀 (nmāna, “房屋”), 𐬛𐬆𐬨𐬁𐬥𐬀 (dəmāna) ← 可能存在的原始伊朗語*nam-)。也有人認為原始波羅的語 *nam-可能源自*nm̥- < *dm̥-, 源自原始印歐語 *dṓm。還有可能是受類似古希臘語 νέμω (némō), νομός (nomós, “牧場；分區；居住地”)的詞根影響。與立陶宛語 nãmas, 教會斯拉夫語 домъ (domŭ), 白俄羅斯語 дом (dom), 保加利亞語 дом (dom), 俄語 дом (dom), 烏克蘭語 дім (dim), 捷克語 dům (屬格domu), 波蘭語 dom, 梵語 दम (dama), 古典亞美尼亞語 տուն (tun), 古希臘語 δόμος (dómos), 拉丁語 domus等同源。

dzīvojamais nams

daudzstāvu nams

vairākdzīvokļu nams

īres nams

kāzu nams

nama māte, namamāte

Rotšildu nams

比較大型的建築物，一般具有特定的用途

zinātnes un tehnikas nams

kultūras nams

sporta nams

mēbeļu nams

bērnu nams, bērnunams

Baltais nams


nakts

源自原始波羅的-斯拉夫語 *naktís ← 原始印歐語 *nókʷts。

vēla nakts

dziļa nakts

gara, īsa nakts

pavadīt nakti teltī

zvaigžņota nakts

nakts debesis

nakts mākoņi

nakts tumsa

tumšs kā naktī

melns kā nakts

uz nakti, uz naktsguļu

nakts no sestdienas uz svētdienu

mūžīga nakts

strādāt dienām un naktīm, dienu un nakti

vakara sārtums pamazām nodziest... nu jau ir pilnīga nakts

傍晚的紅霞漸漸消散……現在已經完全是夜晚了

nakts klusumā skarbi iečīkstējās durvis

夜晚的寂靜裡，門的嘎吱聲刺耳作響

夜晚 （用於指特定活動或節日）

jaungada nakts

līgo, Jāņu nakts

kažu nakts

pirmā nakts

dzirnavās nakti bija dzīres: velni dejoja ar raganām

晚上，磨坊裡盛宴開啟：惡魔與女巫共舞

（屬格，作形容詞） 晚上的，夜晚的

nakts vilciens

nakts dežūra

nakts maiņa, naktsmaiņa

nakts redzamība

nakts dzīvnieki, kukaiņi

nakts puķes

nakts pastaiga

nakts miers

nakts miegs

nakts salna

nakts lampa, naktslampa

vagonā jau ieslēgts nakts apgaismojums

fašisma nakts

muguru pagriezusi, viņa stāvēja pie loga un skatījās nakti

她站在窗邊，轉過身來，望著（窗外的）夜色


nauda

源自原始波羅的語 *naudā- ← 原始印歐語 *newd-, *nowd- (“抓，拿來用”)，源自詞幹*new-, *now- (“打手勢，招手”) + d。語義發展可能是 “拿來用的東西” > “財產（包括牲口）” > “錢” (對比拉丁語 pecus (“羊，牛”), pecūnia (“財產，錢”))。與立陶宛語 naudà (“益處，效用；財產”), 哥特語 𐌽𐌹𐌿𐍄𐌰𐌽 (niutan, “達到，得到，享受”), 古英語 notu, nytt, 古高地德語 nuz (“使用，效用”) (德語 nutzen (“使用”)), 古諾爾斯語 naut (“牛”)等同源。

metāla, papīra nauda

naudas maks

sīka nauda, sīknauda

liela nauda

krāt naudu

izdot, tērēt naudu

pelnīt naudu

aizdot, aizņemties naudu

maksāt skaidrā naudā

(iz)mainīt naudu

(ap)mainīt naudu

viltot naudu

spēlēt kārtis uz naudu

naudas sods

naudas ekonomiskās funkcijas

naudas apgrozība

naudas sistēma

preču vērtības naudas izteiksmē

biedru nauda

īres nauda

atvaļinājuma nauda

apdrošināšanas nauda

kabatas nauda

dienas nauda

slimības nauda

zieda, ziedu nauda


neba

源自否定連詞ne (“都不”) + 古助詞 ba （也見於連詞jeb詞尾）。

cilvēka ķermenis radīts kustībai, neba bezmērķīgai zvilnēšanai

人的身體是用來動的，不是用來閒坐著的

jāiet jau būs (skolā), neba gribi izaugt kā slotas kāts?

快去上學，不然你想長大當掃把（〈喻〉 窮）嗎？


nazis

借自古東斯拉夫語 ножь (nožĭ, “小刀”) (對比俄語 нож (nož))，可能借於13世紀，現代寫法最早出現於17世紀的詞典。

ass, truls nazis

asināt nazi

akmens nazis

kabatas nazis

virtuves nazis

bārdas nazis

griezt ar nazi


Francija

源自franči (“法國人”) + -ija（franči詞源上是已不再使用的*francis的複數）。

Francijas karogs

Francijas militārie spēki

Francija ir viena no Apvienoto Nāciju Organizācijas dibinātājvalstīm


novembris

源自拉丁語 november (“第九個月”)，源自novem (“九”)。

novembra lieti

novembra pēdējās dienas

septītais novembris

iesniegums datēts ar piecpadsmito novembri'

bija jau pienācis novembris... kokiem sen nobirušas pēdējās lapas

十一月已到了……樹葉也已經掉光


moskīts

通過其他歐洲語言，借自西班牙語 mosquito。

parastais moskīts

drudža moskīts

moskītu tīkls

pāri muklājiem lidinājās moskītu mākoņi


nāve

原為 i-詞幹 (*nāvis；對比方言nāvs) ，後變為第5類變格 e-詞幹；源自原始波羅的-斯拉夫語 *nāˀwis，源自原始印歐語 *neh₂wis，源自詞幹*neh₂w- (“死亡”)。參見另一詞幹*néh₂us (“船”) (對比拉丁語 navis, 古希臘語 ναῦς (naûs), 梵語 नाव (nāva), 原始斯基泰語 *nā́w (“船”), 塔吉克語 нов (nov, “檐沟”), 挪威語 nō (“斗，槽”)。這兩個詞幹 *neh₂w- 可能原來是一個，意思是“樹，林木” (對比梵語 वन (vana, “樹，森林，林木”)，可能出現 v 和 n 的換位)，有兩種變化方式：一種是“樹” > “被掏空的樹” > “船”，另一種則是“樹” > “樹樁，死樹” > “尸體，死亡”。與立陶宛語 nõvis (“死亡”), nõvė (“屠，殺”), 古普魯士語 nowis (“身體，肉”), 方言俄語 навей (navej), навь (navʹ), навье (navʹje, “尸體”), 捷克語古詞 nav (“墳墓，地獄”), 哥特語 𐌽𐌰𐌿𐍃 (naus, “尸體”), 屬格𐌽𐌰𐍅𐌹𐍃 (nawis), 布列塔尼語 naoun (“飢餓”) (< 原始凱爾特語 *novis)等同源。

dzīvības un nāves jautājums

atra, drīza nāve

viegla nāve

mokpilna nāve

dabiska, pēkšņa nāve

klīniska nāve

bada nāve

nāves diena, brīdis

sodīt ar nāvi

piespriest nāvi

nāves sods, nāvessods

izglābties no (drošas) nāves

mirt varoņa nāve

mirt traģiskā nāvē

līdz nāvei

dzīvības un nāves dialektiskā vienība

galvenie nāves cēloņi ir asinsrites orgānu slimības, ļaundabīgie audzēji un nelaimes gadījumi

導致人死亡的主要原因是循環系統疾病、癌症和事故


rets

源自原始波羅的語 *retas ← 原始印歐語 *h₁reh₁- (“鬆的，稀疏的，罕見的；碎裂”) (參見irt (“碎裂”)) + 後綴 -to-s。相同詞幹而後綴為 -dʰ (*redʰ-) 的後演變為教會斯拉夫語 рѣдъкъ (rědŭkŭ), 俄語 редкий (redkij), 方言rēds。與立陶宛語 rẽtas等同源。

retais
retāks (comparative)
visretākais (superlative)
reti

rets priedulājs

mežs bija pietiekami rets

reti mati

reta ķemme

grābeklis ar retiem zariem

reti koki

reta auduma maisiņš

rets kalnu gaiss

migla kļuva retāka un caurspīdīgāka

霧變得越來越薄，空氣變得更加清澈

viņu rindas bija kļuvušas retākas

reti augi

retie ķīmiskie elementi, metāli

retas rokrakstu grāmatas

rets vārdu savienojums

rets izteiciens

reta tautasdziesmas melodija

Ubāns ir viens no tiem retajiem māksliniekiem, kurš spēj atklāt skatītājam savu pasauli

Ubāns is one of those rare artists who are able to open their world to the viewer

viņa piederēja pie tiem retajiem, kas prot klausīties

她是那種少數懂得傾聽的人

mums varoņu daudz... vien retajam uzcelts piemineklis

我們有許多英雄……但是只有少數有建紀念碑

pa retam

rets gadījums

retajos brīvajos vakaros māte mums lasīja

在少有的空閒晚上，媽媽會給我們讀書

reti viesi

labs draugs ir reta manta pasaulē

好友是世上不可多得的寶藏


ods

源自原始波羅的語 *uodas ← 原始印歐語 *h₃ed-, *ēd- (“吃，咬”)，參見ēst (“吃”)。與立陶宛語 úodas等同源。

oda kodums

malārijas odi

pa logu ielido odi un raudulīgi sīc, pēc asinīm izslāpuši

蚊群飛到窗口嗡嗡直叫，渴望著鮮血


iet

不定式和現在時源自原始波羅的語 *eitei，源自原始印歐語 *h₁ey- (古現在時*eimu, *iemu 等被*h₁ey-的派生詞取代)。過去式源自原始波羅的語 *gā-，源自原始印歐語 *gʷeh₂- (“來”)，參見同源的立陶宛語 góti (“快走”), 英語 come。

iet kājām

lēni, ātri iet

iet streidzīgā gaitā

iet lieliem soļiem

iet pa ceļu, cauri mežam

iet no istabas ārā

iet taisni uz priekšu

iet sešus kilometrus stundā

以6千米每小時的速度行走

iet rikšos, rikšiem

iet soļos, soļiem

cilvēki nāk un iet

ja nu viņa paliek, tad varu arī iet

如果她留下來，那我也可以走

iet projām no tēva mājām

iet projām no dzīves

iet ciemos

iet pusdienās

iet uz kino

iet sēnēs

nav kur iet

iet atvaļinājumā

iet palīgā, talkā

iet gulēt

iet pensijā

iet uzbrukumā

iet uz fronti

iet armijā

iet ļaudīs, dzīvē

iet nāvē

nākošajā reisā laikam iesim uz Kubu

下次旅行，我們可能去古巴

iet darbā, skolā

iet savās gaitās

iet tālu ceļu

iet savu, citu ceļu

iet taisnu ceļu'

kad jau nav galvas, tad neiet arī kājas

沒有頭的時候，腳也不會走

skatities, jauni puiši, kā meitām kājas gāja

男孩子們，看看女孩子的腿是怎樣走的

一般用第三人稱；指鳥、魚

iet siļķu bari

vai tu dzirdi, vai tu dzirdi, šonakt zosis projām iet

你聽到了嗎，你聽到了嗎，今夜鵝群要飛走了

bijis skatīties mēnesi... cik naivi meli! kur tas dzirdēts, ka ietu kāds celties augšā no siltas gultas, lai ārā, saltumā, blenztu uz mēnesi?

我看見了月亮……多麼愚蠢的謊言！有誰聽過有人會從溫暖的床上起來，到寒涼的外面去看月亮？

ej nu sazini

ej nu sazini, kas dažreiz ir laime, kas nelaime!

去弄懂什麼是幸福，什麼是不幸！

vilciens iet ātri

lidmašīna līdz galvaspilsētai iet vienu stundu

kapteiņa Vasnieka kuģis neies jūrā, jo kapteinis izguļ paģiras

Vasnieks 船長的船不會下海，因為他喝醉了

vilciens ies pēc 10 minūtēm

motorlaiva uz Pērnavu gāja rīta pusē

前往帕爾努的摩托艇早上開走了

baļķi iet pa upi

vējā smiltis iet pa gaisu

bumba iet pāri laukuma sānu līnijai

pulkstenis iet precīzi

pulkstenis iet par ātru

pulkstenis iet par lēnu

traktors iet kā pulkstenis

stundas iet

iet uz pavasara pusi

pulkstenis iet uz vieniem

kā saule riet un mēness riet, tā mūžs uz beigu stundu iet

如同日落月升，生命也將走到盡頭

bet nu, kad mūžs jau gājis otrā pusē, / aizvien biežak Tebra prātā nāk

but now that life has already gone to the other side (more than half of my life has passed), Tebra comes to (my) mind increasingly more often

mākoņi iet

mēness iet

ledus iet

no kopēja izvesto preču daudzuma apmēram 11 procenti iet eksportam

大約11%的產品會用作出口

ražošanas procesā daļa materiālu iet atkritumos

生產的過程中，一部分材料會被浪費掉

pavasarī dzīvniekiem iet nost vecā spalvā

春天，動物的舊皮毛會脫落

pārsauļotā āda vēlāk iet nost

然後，被曬傷的皮膚會脫落

iet vairumā

iet mazumā

iet uz augšu

iet uz leju

iet plašumā

iet uz labo pusi

iet uz slikto pusi

iet uz beigām

iet uz galu

iet savu gaitu

elle iet vaļā

visi norēķini iet caur krājkasi

所有的支付都通過儲蓄銀行

formalitātes es paguvu jau nokārtot; vajadzīgs vēl tikai jūsu paraksts... oficiāli automašīna, protams, iet caur komisijas veikalu

我已經把手續都辦齊了，只差您的簽名……當然，正式來說，車會通過經銷商取得

skapis neiet istabā iekšā

nagla viegli iet sienā

mucā iet 100 litru

這桶能裝入100升的東西

vai jaunie cimdi iet rokā?

zābaki neiet kājās

mētelis tikko iet mugurā

telegrammas iet ātri

vēstule ies pāris dienu

par viņiem rakstīja frontes avīzes, bet pirmajās līnijās no mutes mutē gāja viņu leģendārā slava

知名的報社寫過關於他的報道，但他的傳奇故事是口口相傳的

iet runa

redzi tur pretī, augšā tos stabus? aiz tiem iet lielceļš

你看見那些桿子了嗎？後面就是公路

tālu aiz siliem un gāršām ceļš iet augšā un lejā pa senjūras krastu

針葉林的那頭，道路在古老的海邊上下起伏

robeža iet taisni starp abām dzīvojamām ēkām

durvis pa kreiso roku ved sānu istabā, otras durvis dibenā iet uz āru

左手邊的門是進偏房的，右手邊的門是出去的

“šodien kinoteatrī iet “Parmas klosteris,”” viņa ierunājās sērīgi... “bet mēs jau netiekam...”

“今天《帕爾馬修道院》要上映了，”她有點失望地說道，……“但我們趕不上（去看）……”


aa

嗯，對，是 （表示同意）

- Vai vēlies ēst? – Aà.

- 你想吃點什麼嗎？ - 嗯。


oktobris

源自拉丁語 octōber (“第八個月”)。

oktobra pēdējas dienas

oktobra sākumā

oktobra revolūcija

pirmais oktobris

brīžam bija pat lietus... nemīlīgs rudens laiks, kā jau oktobra beigās

sometimes there was even rain... inclement autumn whether, as it was the end of October


onkulis

（年輕人或小孩視角稱呼）男人，大叔

Es pazīstu to drūmo kaimiņmājas onkuli

我認識隔壁家的那個愁眉苦臉的大叔


osta

源自原始印歐語 *h₁óh₃s。對比立陶宛語 uostas。

upes osta, ezera osta

zvejas osta

tirdzniecības osta

ostas pilsēta

ostas strādnieki


ozols

源自原始波羅的語 *anžōl-, *anžōn-（後期的 o-詞幹*anzuol-as），源自原始印歐語 *anǵōl-, *anǵōn-。後一詞幹的源頭有爭議。
* 有人認為源自*gʷel- (“橡子”)；
* 有人將其與原始斯拉夫語 *ǫzlъ (“結”)（參見俄語 узел (uzel)）對比，認為本詞的原義是“多疙瘩的”；
* 有人認為與形容詞*anžola- (“多疙瘩的，長瘤多的”)有關，源自*anža (“結，塊莖”)；
* 還有人認為源自原始印歐語 *angʷ(h)i- (“蛇”)，參見*anǵ-，表示本詞原義為“扎，挖”（參見俄語 дуб (dub), 教會斯拉夫語 дѫбъ (dǫbŭ, “橡樹”)，和拉脫維亞語 dobums (“洞，穴”)）。
與立陶宛語 ą́žuolas, 古普魯士語 ansonis（[anzōnis]）等同源。

ozolu birzs

korķa ozols, korķozols

vīrs kā ozols

ozola galds, skapis, krēsls


papīrs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 papȳrus，借自古希臘語 πάπυρος (pápuros)，源頭不明。

ietinamais papīrs

kopēšanas papīrs

zīmēšanas papīrs

balts, krāsains paprīs

vēstuļu papīrs

lakmusa papīrs

tualetes papīrs

papīras salvetes, papīras maiss

gaismas jūtīgs / gaismjūtīgs papīrs

papīra rūpniecība

stiprs papīrs

書寫物（信，手稿，筆記等）

te ir viņa papīri


ota

源自*vota ([vuota]) ，詞首的 v 音脫落）（類似ola (“蛋”)），源自*wuo- ← 原始波羅的語 *wan- ← 原始印歐語 *won-, *wen-, *wā- (“擊打”)。原義可能是“用於擊打的（東西）”，指蒸汽浴時用於拍打身體的木枝，後再20世紀20年代限定為“刷子”。與立陶宛語 vánta (“蒸汽浴時用於拍打身體的木枝”)等同源。

gleznotāja ota

krāsotāja ota

ieziešanas ota

raga ota

otas triepiens, vilciens

gleznot ar otu

iemērkt otu krāsā

otas meistars

virsmu krāsošanai mājas apstākļos lieto otu, un katrs, kas krāsojis, zina, ka ne vienmēr izdodas krāsu uzklāt vienmērīgi un glīti

for painting surfaces at home one uses a (paint)brush, and anyone who paints knows that you cannot always apply the paint evenly and neatly

šī mākslinieka otai pieder interesantās klusās dabas

this artist's paintbrush has an interesting quiet nature

Konrāda Ubāna ota radījusi ne tikai ainavas, bet arī portretus un klusās dabas, bez tam tā kalpousi monumentālajai mākslai un teātrim

Konrāds Ubāns' paintbrush created not only landscapes, but also portraits and still lifes, and served in addition monumental art and theater


pasaule

源自pa- (“在……之下”) + saule (“太陽”)。

pasaules izcelšanās

mīts par pasaules radīšanu

pasaules telpa

apeceļot visu pasauli

pasaules čempions, rekords

gūt pasaules slavu

pasaules valstis

pasaules tirgus

pasaules vēsture, literatūra

pasaules karš

izstāstīt visai pasaulei

antīkā pasaule

krīstīga pasaule

kapitālistikā, sociālistikā pasaule

mākslas, zinātnes pasaule

世界 指生活或活動的一部分

dzīvnieku pasaule

cilvēka garīga pasaule

dzīvot sapņu pasaule

pasaules uzskats


pasaka

源自pa- + 動詞sacīt (“說，告訴”)（現在時詞幹 sak-）；參見方言saka (“故事”)。與立陶宛語 pãsaka等同源。

vākt, publicēt tautas pasakas

latviešu tautas pasakas

pasaku teicējs, stastītājs

pasaku grāmata

stastīt bērniem pasakas

dzīvnieku pasakas

K. Skalbes pasakas

kā pasakā

as in a fairy tale (i.e., very good, very beautiful)

tā nebija platmale, bet pasaka!

visiem tas šķita pasaka, nevis kuģis

to all it seemed more like a fairy tale than a ship

胡話，過度誇張的話，謠言

nestāsti nu pasakas!

tās ir tīrās pasakas


gadolīnijs

gadolīnija savienojumi

gadolīnija sakausējumi

gadolīnijs ir sudrabbalts, mīksts metāls


patiesība

vispārzināma patiesība

vispāratzīta patiesība

elementāra patiesība

skaidra, vienkārša patiesība

neapšaubāma patiesība

skarba patiesība

runāt, uzzināt patiesību

objektīvā, mākslinieciskā patiesība

absolūtā, relatīvā patiesība

konkrētā patiesība

patiesības kritērijs

tā ir veca, tīra, visiem zināma patiesība

patiesību sakot, tur nav nekā interesanta

實際上，那裡沒什麼好玩的

ir cilvēki, kuri nespēj nedz patiesības sacīt citam, nedz sevis dēļ melu runāt

there are people who can neither tell the truth to others nor tell lies for their own sake

par kuģi un tā ļaudīm nedrīkst spriest ostā - tā ir sena patiesība

人是無法在港口評判一艘船和船員的——這是個流傳甚久的事實

patiesībā viss bija citādi

viņa izskatās daudz vecāka, nekā patiesībā ir, un stipri sagurusi

她看起來很累，比她實際上的年齡還要老

Ilga saģērbjas un iziet virtuvītē... patiesībā tas ir tikai tāds prāvāks priekšnams, kura sienā Oskars reiz izcirta šauru logu uz pagalmu

Ilga 穿好衣服，走進小廚房……實際上，那不過是個稍微大一點兒的走廊，Oskars 曾經在那裡的墻壁上開了扇面向庭院的小窗


pavasaris

源自pa- + vasara (“夏天”)，原義為“夏天的開始”（vasara原先是指春夏季，古代認為是同一季節）。與立陶宛語 pavãsaris等同源。

agrs, vēls pavasaris

vēss, auksts pavasaris

sauss pavasaris

tuvojas pavasaris

pavasaris sākas, iestājas

pavasaris pienācis

pavasara ekvinokcija

pavasaris aptver to laika posmu, kad gaisa temperatūra paaugstinās virs 0°, bet nav augstāka par 15° C

春季表示（平均）氣溫在0°C以上，15°以下的時期

pavasara atkusnis

pavasara ūdeņi, pali

pavasara salna

pavasara aršana

pirmie pavasara ziedi

pavasara mēteļi

akadēmijas pavasara izstāde

dzīves pavasaris

Prāgas pavasaris

es redzu nākam tautu pavasari!

I see the spring (blooming) of the people coming!

Apjomā J. Alunāna “Dziesmiņas” bija gluži pieticīga burtnīciņa, bet liela tā kļuva nozīmībā: ar to īsti sākās latviešu mākslas dzejas pavasaris

in size, J. Alunāna “Dziesmiņas” (“Little Songs”) was a quite modest little book, but it became big in significance: with it began the spring of Latvian poetic art


pieci

源自*piek-（參見序數詞piektais）， k > c ，由於複數 -i。源自原始波羅的語 *penk-，源自原始印歐語 *pénkʷe (“五”)，原義可能為“拇指；手（五指）”；*pen-kʷe “和 pen”，可能源自 kʷetwores pen-kʷe “四加 pen (= 一？)” 。與立陶宛語 penkì, 蘇多維亞語 pank (< *penk-), 古普魯士語 penckts (“第五”), 原始斯拉夫語 *pętь (俄語 пять (pjatʹ), 白俄羅斯語 пяць (pjacʹ), 烏克蘭語 п'ять (pʺjatʹ), 保加利亞語 пет (pet), 捷克語 pět, 斯洛伐克語 päť, 波蘭語 pięć), 原始日耳曼語 *fimf (< *pempe; 哥特語 𐍆𐌹𐌼𐍆 (fimf), 古高地德語 funf, finf, 德語 fünf, 古英語 fīf, 英語 five), 赫梯語 paⁿta, 梵語 पञ्चन् (pañcan), 古希臘語 πέντε (pénte), 拉丁語 quinque (< *penkʷe), 吐火羅語A pëñ, 吐火羅語B piš等同源。

pieci un pieci ir desmit

no pieciem atņemt četrus

saņemt matemātikā pieci

pieci litri

piecas glāzes

izlasīt piecas grāmatas

satikties ar pieciem cilvēkiem

piecus gadus vecs bērns

pulkstenis ir pieci

trīs minūtes pirms pieciem

lekcija beidzas piecos pēc pusdienas


pipars

借自古諾爾斯語 pipari，或可能源自古瑞典語 pipar（參見芬蘭語 pippuri，方言pipari, 愛沙尼亞語 pipar），借自拉丁語 piper，借自古希臘語 πέπερι (péperi)，源自梵語 पिप्पलि (pippali)（通過伊朗語支），可能借自一些非印歐語系語言。本詞借自15-16世紀，作為家族名。17-18世紀的詞典中見有受德語影響的變體pipere，piperis（低地德語 peper）；pipari的寫法初見於18世紀，流行於19世紀。

melnais pipars ir daudzgadīgs kāpelētājaugs ar tievu, lokanu stumbru, kura garums var sasniegt pat 10-12 metrus

the black pepper is a perennial creeper with a thin, flexible stem, the length of which can reach even 10-12 meters

smalkie pipari

berzt piparus

piparu degvīns

pielikt zupai peperus

notīrītas, apmazgātas, nosusinātas butes ierīvē ar sāli, pipariem, novieto pannā uz restēm

將洗淨乾燥的鰈魚塗上鹽和胡椒，放入烤架上的平底鍋中


piens

源自原始波羅的語 *pienas ← 原始印歐語 *peynos, *poyHnos，源自詞幹*pey-, *poyH-, *pī- (“豐腴”)（原義可能為“腫脹”）。語義發展可能為“豐腴的，腫脹的” → “充滿奶的（胸部）” → “奶，乳”。參見原始波羅的語動詞*pīti (“產奶”) → 方言立陶宛語 pýti (“產奶”)；對應的拉脫維亞詞消失，可能是由於和pīt (“編織”)同音。與立陶宛語 píenas (“奶，乳”), 梵語 पयते (payate, “腫脹，充滿”), पयस् (payas, “液體，水，奶，乳，雨”), 阿維斯陀語 𐬞𐬌𐬞𐬌𐬌𐬏𐬱𐬌- (pipiiūši-, “胸部有奶的”), 波斯語 پینو (pinu), 中古波斯語 pēm (“奶，乳”), 拉丁語 opīmus (“肥的，豐腴的，富饒的”)等同源。

mātes piens, krūts piens

piena dziedzeri

govs, kazas, ķēves piens

piena ēdieni, produkti

piena kokteilis

piena saldējums

kafija ar pienu

pasterizēts piens

kondensēts piens


pirksts

源自原始波羅的-斯拉夫語 *pírštan，源自原始印歐語 *per (“過，越”)（參見拉脫維亞語 par），*pr̥ + *stā- (“站”)（參見stāt (“停”)）。原義可能是“站在前面，朝向前面的”。與立陶宛語 pir̃štas, 古普魯士語 pīrsten（可能是陽性賓格）, nagepristis (“腳指甲，爪”) (< *nagepirstis), 原始斯拉夫語 *pьrstъ (俄語古詞 перст (perst), 烏克蘭語 перст (perst), 上索布語 porst, 保加利亞語 пръст (prǎst), 捷克語 prst, 波蘭語 parst), 古高地德語 first (“尖刺，突出物”), 德語 First (“脊，頂”), 梵語 पृष्ठम् (pṛṣṭham, “頂，端”), 阿維斯陀語 𐬞𐬀𐬭𐬱𐬙𐬀 (paršta, “脊柱，脊梁骨”), 拉丁語 postis (“柱，門柱”) (< *porstis “站在前面的人”)等同源。

slaidi, gari pirksti

līki pirksti

pirksta locītava

pirksta kauli, gali

pirkstu nospiedums

lielais pirksts

rādītāja pirksts, rādītājpirksts

vidējais pirksts

skaitīt uz pirkstiem

noadīt cimda pirkstu

virzuļa pirksts


plats

源自原始波羅的語 *platu-s, *pl̥th₂us < *pleth₂- (“平的”)。與立陶宛語 platùs, 古普魯士語 plat-（源自地名 Platmedyen）, 梵語 पृथु (pṛthu), 古希臘語 πλατύς (platús, “寬的，平的”)等同源。

platais
platāks (comparative)
visplatākais (superlative)
plati

plats dēlis, sols

platas durvis

plata šoseja

plats smaids

vīrietis ar platiem pleciem

putns ar platu knābi

koki ar platām lapām

vienu metru plats audums

desmit metru plata upe

plats krekls

blūze ir par platu

platais patskanis

platais e, ē

pavērt vārtus platāk

plati atvērt muti

plata caurule

ieliet dzērienu platā traukā

sakārtot ziedus platā vāze


kija

zāles galā atrodu biljarda galdu un ņemu rokā kiju

在房間的一角，我發現了檯球桌，我把球桿拿在手中

pusdienas pārtraukumā viens otrs... pacilāja novusa kiju

午餐時間……有人把康樂球球桿拿了起來


ģitāra

借自西班牙語 guitarra，派生自阿拉伯語 قِيثَارَة (qīṯāra)，派生自拉丁語 cithara，派生自古希臘語 κιθάρα (kithára)。

sešstīgu, septiņstīgu ģitāra

spāņu ģitāra

krievu ģitāra

俄羅斯吉他 (巴拉萊卡琴)

Havajas ģitāra

夏威夷吉他 (烏克莉莉)

elektrisā ģitāra

ģitāras spēle

dziedāt ģitāras pavadījumā


Japāna

經某種歐洲語言借入，最終源自馬來語 Japan，後者派生自閩南語 日本 (Ji̍t-pún)，即「日出之處」（同日語 日本 (Nip-pon)），使其像大多數國家名稱變成了陰性、第四變格的名詞。

Japānas karogs

Japānas vēsture

Japāna ir unitāra konstitucionāla monarhija

日本是君主立憲制（的國家）


zooloģisks

源自zooloģija (“動物學”) + -isks。可能借自其他歐洲語言。

zooloģiskais muzejs

zooloģiskais dārzs


berklijs

由柏克萊加利福尼亞大學發現並以其命名。

berklija izotopi

berklijs ir radioaktīvs metāls


pīle

源自擬聲詞，源自原始印歐語 *pī-（*pīp-）：對比薩莫吉提亞語 pīlė (“鴨”), 保加利亞語 пи́ле (píle, “雛鳥”), 塞爾維亞-克羅地亞語 pȉle (“雛鳥”), 斯洛文尼亞語 pípa (“雞”), 古希臘語 πῑ́πος (pī́pos, “雛鳥”)。代替早期的原始波羅的語 *antis；對比立陶宛語 ántis (“鴨”)。

mājas pīle

meža pīle

pīļu mātīte

pīļu olas

pīļu ligzdošanas vietas

pīļu audzētava

pīles cepetis

avīžu pīle

palaist pīli


putns

傳統上認為源自原始波羅的語 *put-n-a，*putā- (“雛鳥”)的變體，源自原始印歐語 *pōw-, *pū- (“幼年的，嬰兒”)。還有一種可能性是原詞幹為*pawt- (“為……的父親”)，與 拉脫維亞語 pauts (“睪丸；〈方〉蛋，卵”)有關；源自*put- > putns（可能+ 後綴-ens），在這種說法下參見蘇多維亞語 paud (“鳥”)。以上述的假說，同源詞包括立陶宛語 putýtis (“雛鳥”), paũkštis (“鳥”), 教會斯拉夫語 пътица (pŭtica), 俄語 пти́ца (ptíca), 梵語 पोत (pota, “幼崽，後代”), पुत्र (putra, “兒子，孩子”), 古希臘語 πῶλος (pôlos, “駒”), 拉丁語 puer (“孩子，男孩”)。不過上述說法沒有完全解釋本詞的形成。較新的一種說法認為源自原始印歐語 *pet- *peth₂- (“跳，飛，降落”)，與古愛爾蘭語 ēn (“鳥”) (< *petno-), 古高地德語 fedara, 德語 Feder (“羽毛”) (< *pet-er-), 赫梯語 pattar (“翅膀”), 梵語 पतति (patati, “飛，降落”), 古希臘語 πέτομαι (pétomai, “飛”), πτερόν (pterón, “翅膀”), 拉丁語 penna (“羽毛”) (< *pet-na)同源。源自*pét-r-, *pet-n-és > *ptér-, *pten-és，插入 u 可能引出*putne-, *puten-（參見方言指小詞puteniņš，插入 e）→ putns。

sauszemes, ūdens putns

jūras, meža putns

nakts putns

caurceļotāji putns

putnu pārceļošana, migrācija

putnu spalvas, knābis

putnu olas, ligzda

putnu dziesmas

putnu mēdības

putnu gaļa

putnu kūts

putnu biedēklis

ceļotāji, gāju putni, gājputni

ziemotāji putni

mājas putni, mājputni

putnu mēris

izēdināt putnus spēkbarību un graudus


guļamistaba

bērnu guļamistabas

plāša, gaiša guļamistaba

guļamistabas mēbeles, iekārta


fonoloģija

最终源自古希臘語 φωνή (phōnḗ, “聲音”) 和λόγος (lógos, “詞，論述”) + -ija。

latviešu valodas fonoloģija


Eirāzija

Eirāzijas platība ir ap 55 miljoni km², tajā dzīvo ap 4,7 miljardi cilvēku

歐亞大陸面積約5500萬平方公里，人口約74億


Dienvidamerika

arī Dienvidameriku, tāpat kā Āfriku un Austrāliju, var nosaukt par karsto kontinentu

除了非洲和大洋洲以外，南美洲也可稱得上是個炎熱的大洲


kurš

kurš ies?


Eiropa

通過其他歐洲語言，源自古希臘語 Εὐρώπη (Eurṓpē, “歐洲”)。

aptuveni viena trešdaļa no Eiropas teritorijas ir aramzeme, kur audzē galvenokārt labību, īpaši kviešus un miežus

歐洲大約三分之一的土地可供耕作，大部分種植的是穀物，尤其是小麥和大麥


rīss

rīsa lauks

iesēt rīsus

novākt rīsus

daudzās valstīs, piemēram, Ķīnā, Indijā, Japānā, Pakistānā, Indonēzijā, rīsi ir glavenais uzturlīdzeklis

在許多國家，例如中國、印度、日本、巴基斯坦、印度尼西亞，大米是主食


leopards

源自其他歐洲語言，最終源自借自拉丁語 leopardus，源自古希臘語 λεόπαρδος (leópardos)，源自 λέων (léōn, “獅”) 和 πάρδος (párdos, “雄性美洲豹”)。

leoparda āda

tīģeri, lūši, leopardi un citi kaķu dzimtas plēsoņas dzīvo līdz 25 gadiem

老虎、山貓、豹和其他貓科食肉動物的壽命可達25年


prostitūta

透過其他欧洲语言借入，最终源自拉丁語 prōstituta，prōstitutus 的陰性形，源自 prōstituō 的過去分詞，源自 pro- (“為；在……之前”) + statuō (“设立, 竖立”)。

Raskoļņikovs sastapās ar Marmeladovu, klausījās viņa dzīves stāstu, uzzināja, ka viņa meita, lai glābtu ģimeni, kļuvusi par prostitūtu

拉斯柯林斯尼科夫會見了馬爾梅拉多夫，聽了他的生平事蹟，（並）發現他（馬爾梅拉多夫）的女兒為了拯救（她的）家庭，變成了妓女


trīs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *tríjes，源自原始印歐語 *tréyes。對比立陶宛語 trìms。

viens, divi, trīs

trīs un trīs ir seši

atņemt trīs

saņemt trīs

mēs bijām trīs

trīs āboli, grāmatas

triju dienu laikā

sadalīt trīs daļās

pulkstenis ir trīs

aiziet trijos pēc pusdienas

lekcija būs no trijiem līdz pieciem


Dānijas Karaliste

丹麥王國 （丹麥的官方名稱）

Dānija jeb Dānijas Karaliste ir valsts Eiropā

丹麥，或者丹麥王國，是歐洲的一個國家

Dānijas Karalistes vēstniecība


Dienvidslāvija

源自 dienvidslāvs + -ija，仿譯自塞爾維亞-克羅地亞語 Југославија (Jugoslavija)，源自 југ (jug, “南方”) + Славен、Словен (slaven, sloven, “斯拉夫人”)。

Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika

Dienvidslāvijas karogs

Dienvidslāvijas kari

Dienvidslāvijas sabrukums


sākt

這個詞的起源尚不清楚。它可能來自原始印歐語 *ḱek-、*kek-、*sḱek-、*skek- (“跳”)（和俄語 скакать (skakatʹ, “跳躍”) 同源），透過元音變換，*kāk- > 原始波羅的語 *šak- > 拉脫維亞語 sākt。其他人則主張此詞源自不同的原始印歐語詞幹 *kā-、*kō-，而和俄語 скакать (skakatʹ) 不同。其原意可能為「跳躍」，由此引申為「匆忙、快速（做某事）」>「開始」。和立陶宛語 šókti (“跳躍、跳舞；匆忙（做某事）”) 同源。

開始（執行行動的第一步、第一階段）

sākt celtniecību, sēju, pētījumu

sākt sarunu

sākt stastīt

sākt strādāt, runāt, iet

sākt vēstuli, gleznu

開始（參與（工作、學習等的）第一階段）

sākt jauno mācību gadu

lauku mājas sāka dienu

sākt darba mūžu

開始（使用某物的第一部分或組成部分）

sākt jaunu cigarešu paciņu

sākt pēdējo maizes klaipu

開始（顯示（某事）的第一個跡象；第一次做）

sākt smieties

bērns sācis baidīties no suņiem

sāku dusmoties uz Ilželes māti

我開始對伊爾澤勒的母親生氣

開始（第一次變得引人注目，顯示（某事）的第一個跡象）

sāk krēslot

uguns sāk degt

sniegs sāka kust


Latīņamerika

源自 latīņu (“拉丁屬格]”) + Amerika (“美州”)。仿譯自其他語言中的類似表達方式，最終源自法語仿譯自法語 Amérique latine，這是法國皇帝拿破崙三世創造的術語。

Latīņamerika ir Amerikas reģions kurā dominējošās ir romāņu (latīņu) valodas spāņu un portugāļu

拉丁美洲是美洲中以浪羅曼語（拉丁語）之西班牙語和葡萄牙語為主的地區


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/lv-riga-Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste.ogg

大不列顛及北愛爾蘭聯合王國

Apvienotā Karaliste, oficiāli Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, ir valsts Eiropas Ziemeļrietumu piekrastē

聯合王國，正式名稱為大不列顛及北愛爾蘭聯合王國，是歐洲西北海岸的一個國家


Norvēģijas Karaliste

Norvēģija, oficiāli Norvēģijas Karaliste, ir valsts Ziemeļeiropā

挪威，正式名稱為挪威王國，是北歐的一個國家

Norvēģijas Karalistes vēstniecība


Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika

尼泊爾聯邦民主共和國（國家名，位於南亞）

Nepāla, oficiāli Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika, ir valsts Āzijas dienvidu daļā

尼泊爾，正式名稱尼泊爾聯邦民主共和國，是亞洲南部的一個國家

Nepālas Federālās Demokrātiskās Republikas vestniecība

尼泊爾聯邦民主共和國大使館


Lietuvas Republika

Lietuva, oficiāli Lietuvas Republika, ir lielākā no trim Baltijas valstīm.

立陶宛，正式名稱為立陶宛共和國，是波羅的海三國中最大的國家

Lietuvas Republikas vēstniecība


Zviedrijas Karaliste

Zviedrija, oficiāli Zviedrijas Karaliste, ir valsts Ziemeļeiropā

瑞典，正式名稱為瑞典王國，是北歐的一個國家

Zviedrijas Karalistes vēstniecība


Kirgizstāna

從多種其他歐洲語言借入，最終借自吉爾吉斯語 Кыргызстан (Kırgızstan)，源自吉爾吉斯語 кыргыз (kırgız) + 波斯語 استان (estân)，後者是國名的常見詞尾。在拉脫維亞語中，該詞按照國名的一般模式被當成陰性第四變格名詞。

吉爾吉斯，吉爾吉斯斯坦（國家名，位於中亞；首都： 比什凱克）

Kirgizstānas karogs

Kirgizstānas politiskās opozīcija

opozīcija pārņem varu Kirgizstānā


Krievija

Krievijas karogs

Krievija ir teritoriāli lielākā valsts pasaulē.

俄羅斯是世界上面積最大的國家。

Krievijai ir daudzpusīga ārējā politika.

俄羅斯有多方面的外交政策。


rast

本詞與兩個不同的原始印歐語形式有關：*wer-d-, *wr-ed- (“彎曲，使搖擺”) 和 *werdʰ-, *wr-edʰ-, *h₃erdʰ- (“生長；高”)，均源自詞幹*wer- (“彎曲，轉”)。兩個形式派生出原始波羅的語 *red-, *rad- → *rad-ti > *rasti > rast。現在時形式多加入一個 n：*randuo > *ruodu > rodu；參見方言ronu, romu。意思從“彎曲，使搖擺” → “舉起，（彎下以）拿到” > “獲得，找到”。從“生長”義派生出反身形和拉脫維亞語的相關形式；參見raža (“收穫”), rasma (“肥沃，豐饒”), radīt (“創造”), radi (“親戚”)和18世紀形容詞rastīgs (“肥沃的，成功的”)。語義的多樣性導致派生的帶前綴動詞的意思也各不相同（atrast (“找；放棄某種習慣、技術”), ierast parast, pierast (“習慣於”)等）。與立陶宛語 ràsti (“找，找到；留意；確定；建立；發生”), 反身形ràstis (“快速生長；生下；升起；起來；變得；發生；來，到”)（源自*werd- (“彎曲，使搖擺”)），參見哥特語 𐍅𐍂𐌰𐍄𐍉 (wratō, “去，前往，旅行”), 冰島語 rata (“旅行，找路”), 中古高地德語 razzeln (“轉”)（源自*werdʰ (“生長，成長”)）, 教會斯拉夫語 расти (rasti, “生長，成長”), 俄語 расти (rasti), 波蘭語 róść, 梵語 वर्धति (vardhati), वृधति (vṛdhati, “生長，增加”), 古希臘語 ὀρθός (orthós, “直的，向上的”)（可能源自*Herdʰ, *Hredʰ-的變體，與拉丁語 arduus (“高的，高聳的”), arbor (“樹”)有關）等同源。

rast jaunu dzimteni

nerast nekur mieru

rast kopīgu valodu

mīļa, mīļa tēva sēta, kur mīļaku vietu rast!

我可愛的，可愛的牧場的家，上哪去找這麼美好的地方啊！

（通過調查、研究等） 發現

institūta laboratorijās rastas jaunas sveķu izmantošanas iespējas

這所學院的實驗室發現了樹脂的潛在新用途

kā lai vārdus rod?

kur rast atbalstu? draugos?

去哪裡尋求支持呢？找朋友嗎？

viņš rod ierosmi dabā

viņa gribētu rast apstiprinājumu

開始，達成 （狀態、情況、關係等）

rast draudzību

komponista sirsnība un vienkāršība palīdzēja rast ciešu kontaktu ar publiku

作曲家的真誠和質樸使得他能和觀眾建立交流

rast spēkus, mierinājumu, prieku

rast prieku darbā

cik sevi vēros, vairāk sāpes radu

我越注意自己，就越感到痛苦

用過去主動分詞形radis

viņš nebija radis daudz domāt, tāpēc jutās noguris

他並不是經常想那麼多，所以他感到疲憊

meitene pie grūta darba nav radusi

那個女孩子還沒習慣幹重活

用過去被動分詞形rasts

uz ciemu īstenībā ved ne viens vien ceļš, bet tā ir rasts un iegājies, ka tos citus vairs neizmanto

實際上通向村子的不止一條路，但是一般來說其他路都沒人再走了


administrators

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 administrātor，administrō的名詞化。

管理員，管理者，經理（男性）

teātra administrators

cirka administrators

administratora talants

atcerējos, ka vienai manai institūta biedrenei ir pazīstams filharmonijas administrators

我記得我在研究所裡的一個女同事認識交響樂團經理


suns

源自原始波羅的-斯拉夫語 *šuo、*šunas（*šuns），源自 原始波羅的-斯拉夫語 *ś(w)ō，源自原始印歐語 *ḱwṓ，屬格*ḱunós、*ḱunés。古舊詞*so現在僅見於 Nīgrande 方言，用於喚狗。與立陶宛語 šuõ（屬格šuñs、方言šunis）、古普魯士語 sunis、原始日耳曼語 *hundaz（哥特語 𐌷𐌿𐌽𐌳𐍃 (hunds)、古諾爾斯語 hundr、冰島語 hundur、瑞典語 hund、古高地德語 hunt、古英語 hund、德語 Hund、荷蘭語 hond, 英語 hound）、愛爾蘭語 cú、威爾士語 ci、複數cŵn、梵語 श्वन् (śván)、屬格शुनस् (śunas)、阿維斯陀語 𐬯𐬞𐬁 (spā)、屬格複數𐬯𐬎𐬥𐬀𐬨 (sunam)、古典亞美尼亞語 շուն (šun)、古希臘語 κύων (kúōn)、拉丁語 canis（意大利語 cane、葡萄牙語 cão、法語 chien）等同源。

mājas suns

medību suns

aitu, ganu suns

nikns suns

suns rej gājēju

suņa dzīve, darbs


rīt

與rīts來源相同，可能原是相關形容詞的副詞形。

rīt no rīta

mans atvaļinājums ir beidzies... rīt atkal jābūt darbā

我的假期過完了……明天我又要去上班了

kad Lita rīt atvērs acis, vectēvs un tēvs būs tālu jūrā

等 Lita 明天睜眼起床，她的爺爺和爸爸就已經出遠海了

stiprāki pamati, drošāki tilti, straujākas mašīnas jārada rīt!

在不久的將來，更堅固的基礎設施、更安全的橋樑、運轉更快的機器，都要建立起來！


septiņi

源自不可變格的*septin（類比以-iņš結尾、複數-iņi的名詞），源自原始波羅的語 *septim，源自原始印歐語 *septḿ̥ (“七”)。與立陶宛語 septynì、古普魯士語 sep(t)mas (“第七”)、原始斯拉夫語 *sedmъ (“第七”)（代替原始斯拉夫語 *setь；後代語彙有教會斯拉夫語 седмь (sedmĭ)、俄語 семь (semʹ)、白俄羅斯語 сем (sjem)、烏克蘭語 сім (sim)、保加利亞語 се́дем (sédem)、捷克語 sedm、波蘭語 siedem等）、哥特語 𐍃𐌹𐌱𐌿𐌽 (sibun)、古高地德語 sibun、古英語 seofon、德語 sieben、英語 seven、赫梯語 šipta、梵語 सप्तन् (saptán)、古希臘語 ἑπτά (heptá)、拉丁語 septem等同源。

trīs un četri ir septiņi

divreiz septiņi ir četrpadsmit

reizināt ar septiņi

septiņi ir laimes skaitlis

pie četriem pielikt septiņus

septiņi metri auduma

pagaidīt septiņas minūtes

septiņi gadi, septiņus gadus vecs bērns

septiņu stundu darbadiena

pulkstenis ir septiņi

septiņos no rīta

koncerts sākas septiņos vakarā


seši

源自詞幹*ses-（參見序數詞sestais；s > š 可能是受詞尾 i的影響），源自原始波羅的-斯拉夫語 *šéš，源自原始印歐語 *swéḱs。

pieci un viens ir seši

pie sešiem pieskaitīt vienu

skaitīt no viens līdz seši

seši metri

sešas dienas

pulkstenis ir seši

beigt darbu sešos pēc pusdienas

ierasties sešos un divdesmit minūtēs


nulle

源自拉丁語 nullus，可能通過法語或德語。

funkcijas nulle

binārajā skaitīšanas sistēmā ir tikai cipari nulle un viens

在二進制計數系統中，只存在零和一

nulles punkts, nullpunkts

absolūta nulle

nulles meridiāns

vakar termometrs rādīja 25 grādus zem nulles

昨天溫度計顯示氣溫是零下25度

pulkstenis ir nulle divdesmit minūtes

cilvēks bez profesijas ir nulle

沒有一技之長的人不會變得傑出

tas, ko viņš runā, man ir nulle

他說的話對我來說沒有意義


tauta

源自原始波羅的-斯拉夫語 *tawtā-，源自原始印歐語 *towtā，源自*tewtā-、*tewtéh₂ (“人群；土地”)，源自詞幹*tew- (“腫，脹”)。歷史上本詞有多種意思：“外地人”、“陌生人”、“敵對部落”等，仍見於民間故事中。17世紀時，“人民、民族”之義多用ļaudis。在德語翻譯中，（非母語的）翻譯者多用tauta表示“部落”、“民族”、“群體”（對比德語 Geschlecht、Gattung），甚至表示“物種”。19世紀時，意思縮窄，尤其是19世紀50-60年代第一次拉脫維亞民族意識興起，本詞與“民族”產生聯繫，並得到推廣。與立陶宛語 tautà、蘇多維亞語 taud（源自*tauta）、古普魯士語 tauto (“土地”)、原始日耳曼語 *þeudō（哥特語 𐌸𐌹𐌿𐌳𐌰 (þiuda)、古英語 þeod、古高地德語 diot、德語 deutsch，源自*þiudiskaz）、古愛爾蘭語 túath (“民族，部落”)、奧斯坎語 touto (“国家、公民、社区”)同源。

latviešu tauta

lietuviešu tauta

vācu tauta

tautas izcelšanās

tautas vēsture

tautu draudzība

kultūras tauta

tautas gars

tautas daiļrade

tautas māksla

tautas teikas

tautas daiļamatniecība

tautas mūzika, dejas

tautas dziesma

tautas ticējumi

tautas ēdieni

tautas tērps

tautas eposs

tautas medicīna, ārstniecība

Latvijas tauta

tautas skaitīšana

tautas izglītības sistēma

tautas fronte

mašīnā tagad tautas ir vairāk, visiem sēdvietu nepietiek

現在車裡人更多了，位置不夠坐下所有人

viņš gaida, kad sanāks vairāk tautas

tauta runā, ka tu institūtā tikpat kā neesot redzēts

people are saying that it's as if you haven't been seen at the institute (= that you haven't been there often enough)

zvejnieki ir trūcīga tauta

mēs, mākslinieki, esam nelaimīga tauta

我們藝術家，是不快樂的人

bērniem, bērniem vajag rakstīt! tā ir vispateicīgākā tauta

children, the children must write! they are (lit. that is) the most promising, gratifying people

kaķi vispār ir tāda tauta, no kuras nezini, ko kurā brīdī sagaidīsi

cats in general are such a people, from which you don't know what and when to expect

tautu meita

tautu dēls


tik

tik daudz


vakardiena

vakardienas laikraksti

vakardienas viesis

vakardienas notikums

sūna vēl ir mitra pēc vakardienas lietus

昨天下過雨，苔蘚還是濕的

kopš aizvakardienas neesmu viņu saticis

前天到現在我都沒再看到過他

vakardiena un aizvakardiena pagāja, gatavojoties ceļojumam

昨天和前天都在為旅行做準備

tas viss bija tik sen... un tu zini, vakardienu pats Dievs nevar atgriezt; viss ir bijis, bijis...

這些都是很久以前的事了……你也知道，上帝也無法回到過去，過去的東西就是過去了……

šā gada rudens un ziemas sezonas apģērba galvenā tendence: šodienas stils ar vakardienas tradīciju

今年秋冬季衣服的潮流是：新風格搭配舊傳統


vilks

源自原始波羅的-斯拉夫語 *wilkás，源自原始印歐語 *wĺ̥kʷos。可能原為描寫性的暱稱（“殺手，掠奪者，破壞者”），代替了作為禁忌詞的原詞。參見類似的暱稱pelēcis (“灰色的那個”)、mežainis (“森林裡的那個”)、mežavīrs (“住在森林裡的人”)、vecbrālis (“大哥”)等。

pelēkais vilks

vilka midzenis

vilku bars

vilks gaudo, kauc

vilku kaucieni

medīt vilkus

izsalcis kā vilks


viens

源自原始波羅的語 *eynos（發生 ey > ie 的換位；留意17世紀的庫爾蘭、瑟米加利亞部分方言仍保留 ey 的部分形式），源自原始印歐語 *éyno-, *éynos，源自*éy、*óy (“他，它”)（波羅的語族以外的同源詞派生自*óy；對比原始印歐語 *óynos (“一”)）+ 後綴*-nos，原為形容詞。東波羅的語支同源詞（古普魯士語以外）詞首輔音為 v，可構擬出原始東波羅的語形式 *weinas。詞首音 *w 可能是輔音合併現象，或可能源自助詞 *w-、*we-。
與立陶宛語 víenas、古普魯士語 ains、哥特語 𐌰𐌹𐌽𐍃 (ains)、德語 eins、英語 one、古愛爾蘭語 oín、古希臘語 οἰνός (oinós, “骰子的一點”)、拉丁語 ūnus（< *oinos）等同源。源出*eynos的還包括原始斯拉夫語 *inъ、*edinъ、*edьnъ (“一”)（教會斯拉夫語 ѥдинъ (jedinŭ)、ѥдьнъ (jedĭnŭ)、烏克蘭語、俄語 оди́н (odín)、白俄羅斯語 адзі́н (adzín)、保加利亞語 еди́н (edín)、捷克語、斯洛伐克語、波蘭語 jeden）。

pieci un viens ir seši

no diviem atņemt vienu

viens galds, zimulis

viena tonna

viens kilograms, litrs, metrs

vieni vārti, svārki, rati

一扇大門，一條短裙，一輛馬車

vienas mājas, bikses

pirms viena gada

nosvērt vienu kilogramu sviesta

pulkstenis ir viens

pulkstenis ir pāri vieniem

no vieniem līdz diviem

vilciens pienāk vienos

saskaitīt vienus ar vieniem, desmitus ar desmitiem

visi par vienu, viens par visiem

visi kā viens

viens, kas man rūp, ir laika trūkums

我擔心的一件事就是時間不夠

runāt vienu, bet darīt (ko) citu

viena dziedāja, otra spēlēja

一個女孩在畫畫，其他人在玩

vienā jaukā dienā

tur jūs viens gaida

viens un tas pats

atkārtot vienu un to pašu

vienā laikā

vienā ritmā

būt vienos gados

abi domāja vienu domu

viena lieluma priekšmeti

viens pats, viena pati

viņš dzivo gluži viens

mēs ar brāli palikām vieni

viens otrs to apšauba

vienā otrā gadījumā, vietā

cienīt vienam otru

viņi tuliņ pazina viens otru

viņi palīdz viens otram

iet viens aiz otra

labi izturēties vienam pret otram

viņš ir viens no labākajiem mūsdienu rakstniekiem

tas ir viens no tiem gadījumiem, kas liek padomāt

這是值得讓人思考的案例之一

viens no diviem - jā vai nē

兩個選擇之一：要麼是，要麼不是

zirgs ir vienās putās

māja stāv vienās liesmās

runāt vienā gabalā

dzīvot vienās bailēs

viņš ir viens kārtīgs cilvēks

ak tu viens palaidni!

tā mūsu Beņa ir gan viena! ko tik viņa sadomā, to izdara, lai vai kas...

our Beņa is really one (woman)! whatever she fancies, she does, no matter what...


vētra

源自原始波羅的語 *wētrā，源自原始印歐語 *h₂weh₁- (“吹，呼吸”)（參見vējš (“風”)） + -trā，表示施事名詞（“吹者”）之義。與立陶宛語 vė́tra、古普魯士語 wetro ([vētro], “風”)、原始斯拉夫語 *větrъ（教會斯拉夫語 вѣтръ (větrŭ, “風”)、俄語 ве́тер (véter, “風”)、白俄羅斯語 ве́цер (vjécjer)、烏克蘭語 ві́тер (víter)、保加利亞語 вя́тър (vjátǎr)、捷克語 vítr、波蘭語 wiatr）、原始日耳曼語 *wedrą（古諾爾斯語 veðr、古高地德語 wetar、古英語 weder (“風，天氣”)、德語 Wetter、英語 weather）等同源。

pavasara vētra

vētras kauciens

vētras nakts

iekļūt vētrā

iet bojā vētrā

sniega vētra

smilšu vētra

magnētiskā vētra

Helēna zināja, ka dzintars nāk krastā līdz ar vētru; un iepriekšējā naktī vējš bija trakojis

Helēna 知道琥珀帶著風暴上了岸；前一晚風就開始呼嘯了

kara vētra

情感、命令、抗議等的強烈表達

kaislību vētra

zobgalību vētra

protesta vētra

sašutuma vētra

aplausu vētra

pamatīga smieklu vētra pāršalca visu klāju


soms

tikties ar somiem

somu valoda

somu literatūra

somu arhitektūra

somu pirts

somu duncis


āmurs

借自古諾爾斯語 hamarr，或源自中古低地德語、中古荷蘭語 hamer（參見德語 Hammer、英語 hammer）。最早提及於17世紀的詞典，作āmars，後受德語的影響改作āmers，19世紀改為現寫法。

koka āmurs

galdnieka, kurpnieka āmurs

ogļu atskaldāmais āmurs

gaļas āmurs

āmura kāts

iesist naglu ar āmuru

pneimatiskais āmurs

tvaika āmurs


četri

源自原始波羅的語 *ketur-，源自原始印歐語 *kʷetwóres (“四”)（詞幹*kʷetwer-、*kʷetur-），可能是一古代複合詞，源自*kʷa-、*kʷe- (“和，及”) + *tʷer-、*tur-，此詞幹也見於turēt (“持，保持”)、tvert (“抓”)。拉脫維亞語中早期作 cetri（國際音標^((幫助))：[tsætri]），來自原始波羅的語 *ketur-，16-18世紀的文本中作 caetr、czaettri、czettri。c 見於ceturtais、certurkārt、ceturksnis，但本詞受斯拉夫語族的影響改用 č，其中也有尾音 i 的作用（[æ] → [ɛ]）。與立陶宛語 keturì、蘇多維亞語 teter（來自*kʲeter，來自*ketur-）、古普魯士語 kettwirts (“第四”)、教會斯拉夫語 четꙑре (četyre)、俄語 четы́ре (četýre)、白俄羅斯語 чаты́ры (čatýry)、烏克蘭語 чоти́рі (čotýri)、保加利亞語 че́тири (čétiri)、捷克語 čtyři、波蘭語 cztery、梵語 चतुर् (catur)、古希臘語 τέτταρες (téttares)（荷馬希臘語τέσσαρες (téssares)、多里安希臘語τέτορες (tétores)）、拉丁語 quattuor等同源。

četrinieks

成績的第四等 （B，良好）

divi un divi ir četri

skaitīt līdz četri

uzrakstīt uz tāfeles četri

pie četriem pielikt piecus

成績的第四等 （B，良好）

saņemt četri

četri kilometri, kilogrami

ierasties pēc četrām stundām

aizbraukt uz četriem gadiem

izlasīt četras grāmatas nodaļas

ar, uz visām četrām

pulkstenis ir četri

beigt darbu četros pēc pusdienas

gaidīt no četriem līdz pieciem

ap četriem


migla

源自原始波羅的-斯拉夫語 *míglāˀ，源自原始印歐語 *h₃mígʰleh₂ (“薄霧，雲”)。
與立陶宛語 migla (“霧”)、波蘭語 mgła、俄語 мгла (mgla)、阿爾巴尼亞語 mjegull、古希臘語 ὀμίχλη (omíkhlē)等同源。

rudens migla

rīta, vakara migla

bieza migla

miglas blīvums

miglas vāli


filozofs

filozofu akmens


rēķins

Rēķinu, lūdzu!

uz kāda rēķina


abstrakti

aplūkot jautājumu abstrakti


aizparīt

源自 aiz- + parīt (“後天”)（其中，parīt 源自pa- + rīt (“明天”)）。對照立陶宛語 užporyt。

viņš atbrauks aizparīt

vecais Brīviņš nebrauca ne rītu, ne parīt, pat aizparīt vēl ne

老 Brīviņš 隔天，後天甚至大後天都沒有去


igaunis

可能源自于爱沙尼亚的一个地区的旧名，与拉丁语 Ugaunia 相对应（其中首字母u可能被读作ü）。也有可能源自于生活在日耳曼人东方的一个部落的名字，在拉丁语中被称为 Inguaeones。 这两个拉丁语词汇最终也可能有关联。

爱沙尼亚人；与爱沙尼亚及其人民有关的

igauņu valoda

igauņu literatūra

igauņu dzejnieki


kust

Ledus kūst.

Sniegs sāka kust.


dakšiņa

源自 dakša (“叉”) + -iņa (指小後綴)。

zivju, deserta dakšiņa

novietot pie šķīvja nazi un dakšinu

uzdurt kumosu uz dakšinas


ķoniņš

國王；ķēniņš的另一種寫法（主要用於短語 kuršu ķoniņš）

pie sīkiem vasaļiem pieskaitāmi arī tā sauktie “kuršu ķoniņi”, kas vēl cariskās Krievijas laikā atsaucās uz saviem lēņu rakstiem

在較小的附庸中，還有所謂的「庫倫人之王」，他們仍然在沙皇俄國時代遵循他們的封建法律


Amerikas Savienotās Valstis

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

Amerikas Savienotās Valstis pasludināja savu neatkarību 1776. gada 4. jūlijā, kad tā ar Francijas palīdzību sakāva Lielbritānijas koloniālo armiju

美利堅合眾國於1776年7月4日宣布獨立，當時它在法國的幫助下擊敗了英國殖民軍


naski

迅速地，快速地；勤奮地，活躍地；nasks的副詞形式

naski strādāt


mongolis

經由其他歐洲語言傳入，借自蒙古語 монгол (mongol, “蒙古人”)，並改造成陽性第二類變格名詞（以 -is 結尾）。

mongolis Batbajaru atzīst: viņa zeme ir Latvija, tur, kur ir viņa ģimene

蒙古人 Batbajaru 承认：他的国家是拉脱维亚，他的家人也就在那里

Ķīnas mongoļi

mongoļu zemes vēsture ir ļoti sena, tā ietver gan Čingishana karagājienus, gan drūmos gadsimtus mandžūru jūgā

蒙古土地的历史非常古老，它既包括成吉思汗的西征，也包括满族统治下的阴暗时期

mongoļu valoda

mongoļu sakāmvārds

mongoļu impērija


slovēnis

借自斯洛文尼亞語 Slovenec (“斯洛文尼亞”)，可能經由其他歐洲語言傳入。

（男性）斯洛文尼亞/斯洛維尼亞人

slovēnis nopeldējis distanci Donavas garumā

一名斯洛文尼亞人游完了多瑙河全程

斯洛文尼亞/斯洛維尼亞的

slovēņu valoda

slovēņu kultūra


kodolierocis

kodolieroču izmēģinājumi


kodolbumba

源自 kodols (“原子的，核子的”) + bumba (“炸彈”)。

kodolbumbas sprādziens


priekšmets

源自 priekš- (“之前”) + mest (“扔”)，轉換為第一變格陽性名詞。仿譯自拉丁語 obiectum；比較波蘭語 przedmiot。

teikuma priekšmets


psiholoģe

源自 psihologs (“心理學家”) + -e (陰性)，g 腭音化作 ģ。

bērnu psiholoģe

容易讀懂他人感受、心理的人

pārdevējai jāciena pircējs, jābūt labai psiholoģei

售货员必须尊重、欣赏买家，她必须能很好地读懂他人的内心


psihologs

psihologu pētījumi

psihologu biedrība

bērnu, jauniešu psihologs

容易讀懂他人感受、心理的人

esmu slikts psihologs, taču man šķiet...

我是一个糟糕的“读心家”，但在我看来…


karaliste

源自 karalis (“國王”) + -iste，由 A. Kronvalds 於1870年代所造，借自立陶宛語 karalỹstė。Kronvalds 同時也引入了karalis (“國王”) 一詞。

王國（由國王或女王領導的君主制國家）

Jordānijas Hašimītu karaliste ir konstitucionāla monarhija

約旦哈希姆王國是君主立憲制國家

kopš 1964. gada Svazilenda ir konstitucionāla karaliste

自1964年起史瓦濟蘭是一個立憲王國


Apvienotā Karaliste

聯合王國（國家名，位於歐洲）

Apvienotā Karaliste ir unitāra valsts, kas sastāv no četrām daļām: Anglijas, Ziemeļīrijas, Skotijas un Velsas

聯合王國是一個單一制國家，由四個部分組成：英格蘭、北愛爾蘭、蘇格蘭和威爾士


nebijis

atvērts nebijis Ledus laikmeta centrs

獨一無二的冰天使中心已經開放

mēs dzīvojam vēl nebijušā gadsimtā

我們生活在前所未有的世紀


apvienot

聯合，合併，結合在一起（使單獨的部分、元素組成一個整體）

apvienot sīkas saimniecības lielākās

šos darba procesus var apvienot

人們可以將這些工作流程結合起來

katra Šuberta dziesma kļuvusi par mazu psiholoģisku ainavu; šādas vokālās gleznas Šuberts dažkārt apvieno ciklā

舒伯特的每一首曲子都成為了一個小小的心理風景；舒伯特有時將這些聲音畫作品結合成（單一的）循環

apvienot spēkus

apvienot visus kopīgai cīņai

tā bija viena no milzu fabrikām, kura apvienoja sevī tūkstošiem strādnieku

那是聯合起來的巨型工廠之一，其中包括數千名工人

合作，結合，協調，共同努力

apvienot darbu un mācības, darbu ar mācībām

apvienot derīgo ar patīkamo

將有用性和愉悅性結合起來

profesors mācīja savus skolniekus apvienot gaumes un skaistuma izjūtu ar īstu kompozīcijas tehniku

教授教導他的學生將品味和美感與真正的作曲技巧結合起來


latīniete

源自 latīnis (“（男性）拉丁人”) + -iete (陰性後綴)。

latīniete ar perfektu ķermeni

擁有完美身材的拉丁美洲女性


valodniecisks

源自 valodnieks (“語言學家”) + -isks（k 腭音化作 c）。

valodniecisks pētījums


amerikānis

與 Amerika (“美洲；美國”) 同源。

amerikāņu tauta

amerikāņu progresīvie rakstnieki


amerikāniete

draudīgas amerikānietes

kā izskatās skaistākā amerikāniete?

（最）漂亮的美國人長啥樣？


lingvistisks

形式上源自 lingvistika (“語言學”) + -isks，但可能是借自其他歐洲語言或受其影響。

lingvistisks pētījums, eksperiments

lingvistiskā analīze

lingvistiska vārdnīca

lingvistiska statistika

lingvistiskā stilistika

lingvistisks ģeogrāfija


latīnisks

源自 latīnis (“拉丁姆人；拉丁人”) + -isks。

latīniskais
latīniskāks (comparative)
vislatīniskākais (superlative)
latīniski

英語中的定語形容詞“Latin”，在拉脫維亞語中對應 latīņu，即 latīnis 的屬格單數形式。形容詞 latīnisks 則常作表語“這是拉丁語的”，或用其副詞形式 latīniski。

latīniskie teksti

latīnisks termins

augu un dzīvnieku latīniskie nosaukumi'


valodniecība

源自 valodnieks (“語言學家”) + -ība（k 腭音化作 c）。

vispārīgā valodniecība

sinhroniskā valodniecība

diahroniskā valodniecība

salīdzināmi vēsturiskā valodniecība

deskriptīvā valodniecība

strukturālā valodniecība

matemātiskā valodniecība

teorētiskā valodniecība


latīnis

經由其他歐洲語言傳入，最終借自拉丁語 latīnus (“拉丁”)，派生自今意大利中部地區名 Latium。

拉丁姆的；拉丁的（尤指拉丁語）

latīņu impērija

latīņu valoda

latīņu alfabēts

latīņu burti

Latīņu Amerika, Latīņamerika


amerikānisks

amerikāniskais
amerikāniskāks (comparative)
visamerikāniskākais (superlative)
amerikāniski

英語中的定語形容詞“American”，在拉脫維亞語中對應 amerikāņu，即 amerikānis 的屬格單數形式。形容詞 amerikānisks 則常作表語“這是美國的”，或用其副詞形式 amerikāniski。

amerikānisks ievads politoloģijā

daudz izziņas materiālu par amerikānisko dzīves veidu gūs mūsu lasītāji, izlasot T. Dreizera romānu “Ģēnijs”

我们的读者将通过阅读T·德莱塞的小说《天才》获得大量有关美国生活方式的参考资料


noteikt

動詞 nosacīt 和 noteikt 似乎是近乎等價的同義詞。但請注意，noteikt 的現在式形式通常不被使用；而 nosacīt 的相應形式較為常見。

講述，陳述，宣布（有信念地說）

pēc vakariņām saimniece noteica: "nu jāiet gulēt"

晚餐後，那位女士說：「現在（我們）該去睡了」

Nestors noteica, ka viņš neiešot vakarā mājās

尼斯托斯宣稱他晚上不會回家（亦即他將繼續工作）。

告訴，堅定陳述，確定，決定（帶著堅定的信念，施加壓力）

Māte stingri noteica: “un tā kā neaizmirsti nosūtīt vēstuli viņa mātei”

母親堅定地說：「所以，別忘了寫封信給媽媽」

ķēniņš nu Mazajam Pēterim cieti noteica, ja līdz pusdienai tilts nebūšot gatavs, tad likšot tam galvu nocirst

國王告訴小彼得，如果橋在中午之前還沒準備好，那麼他就會被砍頭

決定，確定，裁定（選擇，強制採用，強制執行，具法律效力）

noteikt izbraukšanas dienu

noteikt grāmatas tirāžu

決定一本書的發行量（冊數）

pedagoģiskās padomes sēdēm noteikta viena stunda, bet pārējām apspriedēm tikai pusstunda laika

教學委員會會議確定為一小時，其他諮詢僅半小時

確定，規定，指定（將某物標記為必要的、對某人重要的、由某人使用的；尤其用於醫生對病人）

noteikt slimniekam diētu

apskatījis slimnieku, ārsts noteica tam slimnīcas režīmu

醫生檢查病人後，為他安排了住院治療

確定，決定（成為某事的先決條件，成為某事所依賴的因素）

sacensības kā jau sacensības: rezultātus noteic griba, māka un pules

競爭就是競爭：意志、技巧和努力決定結果

viņu bērnu nākotni noteiks tēvu naudas maku biezums, dzimtas vārds un pašu darbīgums

父親錢包的厚度、姓氏和活動（工作）將決定兒子的未來

確定，確認，建立，設立，鑑定，計量，測量，澄清，闡明

noteikt ceļa garumu

noteikt debespuses

noteikt auga sugu

noteikt augsnes sastāvu

noteikt koka vecumu

un kas var īsti precīzi noteikt, cik ilgs laiks ziedots vienam vai otram darbam?

誰能真正準確地確定有多少時間投入在這項或那項（文學）工作上？


deja

源自 dejot (“跳舞”) 的詞幹，類比 iet (“去”, 動詞) → eja (“去”, 名詞)。

baletas deja

dejas teorija

dejā varbūt vairāk nekā jebkurā citā mākslas veidā mūs aizrauj meistarība

舞蹈可能比其他藝術形式更能讓我們著迷於技藝

neviens, kas pats nedejo, nevar iedomāties, cik dejas māksla ir smags darbs

不跳舞的人無法想象，舞蹈是一項多麼繁重的工作

跳舞、舞蹈 （表演、行為）

sena, moderna deja

tautas deja

aicināt uz deju

pēc koncerta bija dejas

aicināt uz dejām klubā

dejas solis

deju stundas

deju vakars

deju konkurss

deju kolektīvs

deju dziesma, mūzika

galvenā deja ir valsis; kas to prot, iemācās ātri citas

主舞蹈是華爾茲；學會了這種舞，其他舞也能很快學會

odu, tauriņu deja

ārā ir tumšs, kauc vējš, pārslas griežas trakā dejā

外面漆黑一片，风呼啸而过，雪花疯狂地飞舞着

atskaņot deju

deju orķestris

visiem komponista deju žanra darbiem ir virtuozs raksturs, tā nav sadzīves, bet koncertmūzika

所有作曲家的舞蹈风格作品都具有艺术大师的特质，它不是日常（音乐），而是为音乐会而准备的音乐


norvēģis

norvēģis Latvijā

norvēģu valoda

norvēģu mūzika


Lihtenšteinas Firstiste

列支敦斯登侯國，列支敦士登侯國，列支敦士登公國

Lihtenšteinas Firstiste ir valsts Centraleiropā

列支敦斯登侯國是中歐的一個國家

Lihtenšteinas Firstistes vestniecība


ministrs

經由其他歐洲語言，最終借自拉丁語 minister (“侍从、仆人、助手、牧师的助手或其他下级官员”)，源自 minor。

（男性）部長；大臣；閣員

izglītības ministrs

aizsardzības ministrs

ministru prezidents

sagaida, ka rīt tiks sastādīts jaunais kabinets, kurā būs 14 ministru

由14名閣員組成的新內閣預計將於明天選出


ministre

Latvijas veselības ministre Baiba Rozentāle

拉脫維亞衛生部長拜巴·羅森塔爾


diftongs

經由其他歐洲語言，最终源自古希臘語 δίφθογγος (díphthongos, “兩個聲音”)，源自 δίς (dís, “兩次，兩倍”) + φθόγγος (phthóngos, “聲音”)。

diftonga komponenti


ēzeļmāte

源自 ēzeļa (“驢的”) + māte (“母親”)。

母驢（特別是已經產下過小驢的母驢）

ēzeļmātēm grūsnības periods ilgst 13 mēnešus


armēniete

lietuviete ar armēnietes asinīm

有亞美尼亞血統的（女性）立陶宛人

“Jaunajā Vilnī” negaidīti uzvar armēniete Sona Šahgeļdjana

在新浪潮（音樂節）中，亞美尼亞人 Sona Shahgeldyan 意外獲勝


armēnis

源自其他歐洲語言，最終借自古希臘語 Ἀρμένιος (Arménios)，源自 Ἀρμενία (Armenía)（公元前5世紀早期），源自古波斯語 𐎠𐎼𐎷𐎡𐎴 (a-r-mi-i-n /Armina/)（公元前6世紀晚期）。

toreiz es vēl biju jauns un karsts kā visi armēņi

那時我像所有亞美尼亞人一樣年輕而熱情

zooparkā pie pērtiķu krātiņa stāv un strīdās armēnis un gruzīns

動物園裡，一個亞美尼亞人和一個格魯吉亞人正在猴籠旁討論

亞美尼亞的，亞美尼亞人的

armēņu valoda

armēņu alfabēts

armēņu literatūra

armēņu nacionālā kultūra


etimologs

（男性）詞源學家，詞源學家

ievērojama etimologa pētījums