Monako

由其他歐洲語言傳入，源自當地的寺廟名稱，Ἡρακλῆς (Hēraklês) Μόνοικος (Mónoikos)，源自古希臘語 μόνος (mónos, “單”) + οἶκος (oîkos, “房”)。

Monako karogs

Monako ir pec teritorijas otrā mazākā valsts pasaulē

按照領土大小，摩納哥是世界上第二小的國家


avokado

經其他歐洲語言借入，最終源自借自西班牙語 aguacate，源自納瓦特爾語 āhuacatl。在歐洲，此詞也受到與西班牙語 abogado (“律師”) 混淆的影響。

avokado ir lauru dzimtas augs

鱷梨，酪梨，牛油果的果實

avokado satur daudz tiamīnu (B1), riboflavīnu (B2) un A vitamīnu

鱷梨含有大量維生素 B1（硫胺素）、B2（核黃素）和 A


ogle

源自原始波羅的-斯拉夫語 *anˀglís，源自原始印歐語 *h₁óngʷl̥ (“煤炭”)。

aktīvā ogle, aktivētā ogle

melns kā ogle

ogles zīmējumi

kvēlojošas ogles

ogļu atradnes

ogļu ieguve

ogļu rūpniecība


Republika

republika的大小寫替代形式，用于国家的专有名称

Dienvidāfrikas Republika


AIDS

源自英語 AIDS。最早見於1986年10月。原本對於此詞的本土化翻譯有許多提議，但 Terminoloģijas komisija 最後選用了 AIDS（aidss + mērlis）作為正式名稱。現在基本只使用首字母縮略詞的形式。

AIDS ir saīsināts jaunās slimības nosaukums (no angļu «Acquired Immunodeficiency Syndrom» [sic] - iegūtā imūndeficīta sindroms). Pirmo reizi ar šo slimību sastapās ASV ārstu grupa Kalifornijas štatā 1981. gada jūnijā.

艾滋病是一種疾病的簡稱（來自英語“Acquired Immunodeficiency Syndrome”）。1981年6月，美國加州的一組醫生最早發現這種疾病。


Antarktika

源自古希臘語 ἀνταρκτικός (antarktikós)，來自ἀντί (antí, “相反，對立”)和ἄρκτος (árktos, “大熊；北”)。

Antarktika sastāv no Antarktīdas un šelfa ledājiem, ūdeņiem un salām, kas atrodas Dienvidu okeānā, uz dienvidiem no Antarktiskās konverģences

南極洲由南極大陸、冰棚，還有南極幅合帶以南、南冰洋的水域及島嶼組成。


abats

經由其他歐洲語言，最終借自拉丁語 abbās (“父親”)，源自古希臘語 ἀββᾶς (abbâs)，源自亞拉姆語 אבא (’abbā, “父親”)。

abats ir Romas katoļu baznīcas goda tituls

修道院院長是羅馬天主教會的一個尊稱

abats nēsā mitru un gana zizli

修道院院長带着法冠（帽子）、拿着牧羊人的手杖


ateiti

[ɐˈtʲɛjːtʲɪ]

Jam pasakysiu kai ateis laikas.

Jis atėjo ką tik dabar.


zeltains

zeltainais
zeltaināks (comparative)
viszeltainākais (superlative)
zeltaini

zeltains zieds

zeltaini graudi

zeltainas rudens lapas

zeltainā lilija

zeltains tauriņš

zeltaini mati

zeltaina gaisma

zeltainās aļģes


sultāns

經其他歐洲語言借入（比較法語 sultan、德語 Sultan），最終源自土耳其語 sultan，源自阿拉伯語 سُلْطَان (sulṭān)，明顯源自亞拉姆語 [需要文字] (šultānā, “力量、權力、權威”)。

sultāna pils

Osmaņu impērijas sultāns

顎圖曼帝國／奧斯曼帝國蘇丹

tas notika toreiz, kad es viesojos pie turku sultāna

這件事發生在我拜訪土耳其蘇丹的時候


māte

繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *mā́ˀtē, 繼承自原始印歐語 *méh₂tēr (“母親”)，其中 *ma, *meh₂ 最初可能是孩子的呼喚或幼兒用語。
同源詞包括立陶宛語 mótė (“女人、妻子」，方言中也作「母親”)、móteris (“女人”)、mótina (“母親”)、古普魯士語 mūti、muti、mothe、蘇多維亞語 ate（源自 *māte）、原始斯拉夫語 *mati（派生出俄語 мать (matʹ)、白俄羅斯語 маць (macʹ)、烏克蘭語 ма́ти (máty)、保加利亞語 ма́ти (máti)、ма́тер (máter)、捷克語 máti 以及波蘭語古舊用語 mać）、原始日耳曼語 *mōdēr（派生出古撒克遜語 mōdar、古英語 mōdor、英語 mother、古諾爾斯語 móðir、古高地德語 muoter、德語 Mutter）、梵語 मातृ (mā́tṛ)、阿維斯陀語 𐬨𐬁𐬙𐬀𐬭 (mātar)、古希臘語 μήτηρ (mḗtēr)、多利亞μάτηρ (mátēr)、拉丁語 māter 等。

mazā meitenīte kā mazs cinītis sēdēja mātei blakus

小女孩像一座小山，坐在媽媽旁邊

briežu, vilku, lāču māte

bišu māte

meža māte

森林母親（= 神話生物）


Ēģipte

通过其他欧洲语言传入，源自拉丁語 Ægyptus ← 古希臘語 Αἴγυπτος (Aíguptos) ← 埃及語 ḥwt-kꜣ-ptḥ (字面意思是“卜塔的‘ka’的神庙”，与孟菲斯的卜塔神庙有关”)，后期发音受阿卡德語 𒄭𒆪𒌒𒋫𒀪 (ḫikuptaḫ)的影响。

埃及（非洲东北部国家，首都开罗）。

Ēģiptes karogs

Ēģiptē ir sauss klimats

nozīmīgs Ēģiptes dabas resurss ir Nīlas upe

埃及的重要自然资源之一是尼罗河


Lībija

經某歐洲語言借入，源自拉丁語 Libya，源自古希臘語 Λιβύη (Libúē)。

利比亞（國家名，位於北非；首都： 的黎波里）

Lībijas karogs

Lībijas valdība

Lībijas pilsoņu karš


ass

源自原始波羅的-斯拉夫語 *aśís，源自原始印歐語 *h₂eḱs-。原为i/n-词根，其在波罗的海地区变为了i-词根。

ratu ass

vagona ass

motocikla pakaļējā riteņa ass

simetrijas, rotācijas ass

zemes griešanās ass

koordinātu asis

abscisu, ordinātu ass


ass

与ass (“轴”)同源，原为对应一个人伸展手臂时的长度的度量单位（对比俄語 са́жень (sáženʹ)）。

俄丈 （俄罗斯旧制长度计量单位，约等于2.13米）

jūras ass

俄丈 （俄罗斯测量木材的旧体积计量单位，约2-4立方米）

divas asis malkas


ass

源自早期形式*asus，源自原始波羅的語 *ašus，源自原始印歐語 *h₂eḱ- (“尖”)。带了附加后缀*-ro，同一词根亦产生了原始波羅的-斯拉夫語 *aśras (“尖”)，派生出拉脱维亚语方言词asrs以及立陶宛語同源词aštrùs，方言词ašrùs。该词根还派生出带ak而非as的词（比如akmens (“石头”)、akots (“芒刺”)），可能是原始印欧语的方言变体产生的。拉脱维亚语中，先前的u-词根形容词（如*asus）被合并到了其他类别下，*asus产生出了o-词根和yo-词根变体，它们后面成为了独立单词，ass和ašs，且语义上有差异（比如亦对比plats和plašs或dobs和dobjš）。其他同源词包括教會斯拉夫語 остръ (ostrŭ)、俄語 о́стрый (óstryj)、白俄羅斯語 во́стры (vóstry)、烏克蘭語 о́стрий (óstryj)、го́стрий (hóstryj)、保加利亞語 о́стър (óstǎr)、捷克語 ostrý、波蘭語 ostry、原始日耳曼語 *agjō（古高地德語 ecka、egga (“边缘，尖角，尖端，刀刃”)、德語 Ecke、梵語 अश्रिः (áśriḥ, “角落，尖角，刃”)、古希臘語 ἀκή (akḗ, “尖端”)、ἄκρος (ákros, “尖的”)、拉丁語 ācer (“尖的”)、aciēs (“锋利；刀刃”)。

asais
asāks (comparative)
visasākais (superlative)
asi

ass nazis, zāģis, cirvis

ass īlens, ilknis

asa adata

asi ragi, ilkņi

asas kalnu galotnes

ass zīmulis

（指身体部位或字体）尖的

asi elkoņi

asi vaigu kauli

asas burtu formas rokrakstā

ass dadzis, paeglis, grīslis

尖蓟，尖锐的刺柏，尖锐的莎草

asa zāle, nātre

asa sejas āda

ass linu dvielis

刺激感官的 （如辛辣等）

asa mērce

asa dūmu smaka

ass ož pēc hlora

ass vējš

asas sāpes

ass klepus

asā balss

runāt asā tonī

ass sarkasms

ass pārmetumi

asa ķilda

asa mēle

asas kontūras

asi sejas vaibsti

zīmēt asām līnijām

asa problēma

asa redze

ass prāts

asa uztvere


Tunisija

源自 Tunisa + -ija，最終源自阿拉伯語 تُونِس (tūnis)。

突尼西亞，突尼斯（國家名，位於北非；首都： 突尼斯）

Tunisijas karogs

Tunisijā tūrisms

Tunisijas tauta izdzina savu diktatoru 2011. gada 14. janvārī

2011年1月14日，突尼西亞人民推翻了他們的獨裁者


saule

繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *sáuˀlijāˀ。

當用來指稱太陽系的中央恆星時，特別是當被視為一個位置時，saule 通常寫作大寫，即 Saule。

saule spīd

rīta, vakara, vasaras saule

saule lec, riet

saules lēkts, riets

saules sistēma

saules aptumsums

saules vējš

saules plankumi

saules enerģija

陽光，太陽（太陽照到地球的光和熱）

sildīties saulē

istabā nav saules

kaktusiem vajadzīgs daudz saules

acis žilbst saulē

atlaisties saulē

šajā saulē dzivot

aiziet viņā saulē

謝世，離開這個世界，死亡


Kanāda

由其他歐洲語言傳入，最初源頭是勞倫特語 canada (“村落；定居點”)。

加拿大 （北美國家，首都渥太華）

Kanādas karogs

Otava ir Kanādas galvaspilsēta

mūsdienās Kanāda ir attīstīta industriāla lielvalsts un viena no bagātākajām valstīm pasaulē

如今加拿大已是一個發達的工業大國，更是世界上最富有的國家之一


Ķīna

由其他歐洲語言傳入，最初來源是梵語 चीन (cīna)，通過中古波斯語 𐭰𐭩𐭭 (cyn)（波斯語 چینی (čīnī, “中國人；瓷器”)）。

中國 （中華人民共和國）

Ķīnas karogs

Ķīnas Kultūras revolūcija

Ķīnas Komunistiskā partija

中國 （廣義上/文化上的中國）

Ķīnas kultūra

Ķīnas teritorija ir šūpulis vienai no vecākajām civilizācijām pasaulē

中國是世界古文明的搖籃之一


Islande

借自冰島語 Ísland (“冰島”)，可能通過其他歐洲語言傳入。現在確立的正確寫法 (Īslande, 帶長ī) 更符合冰島語的發音。

冰島（北歐國家，首都雷克雅未克）

Islandes karogs

Islande jeb Īslande ir salu valsts Atlantijas okeāna ziemeļos starp Grenlandi, Norvēģiju un Britu salām

冰島是一個位於北大西洋的島國，在格陵蘭、挪威與英倫群島之間。


Kambodža

由其他歐洲語言傳入，借自高棉語 Kambuja （現代高棉語កម្ពុជា (kɑɑmpuciə)），借自梵語 काम्बोज (kāmboja)。

Kambodžas karogs

Kambodžas pilsoņu karš

Kambodža ir vidēji liela valsts Dienvidaustrumu Āzijā

柬埔寨是東南亞的一個中型國家


republika

借自拉丁語 rēs publica (“共和國”)（通過其他歐洲語言傳入），源自 rēs (“事務”) 和 publica，字面意思“公共事務”。

demokrātiska republika

sociālistiska republika

prezidentālā republika

parlamentāra republika

autonomās republikas

Latvijas Republika


Ukraina

借自某種斯拉夫語族的語言（比較俄語 Украи́на (Ukraína)、烏克蘭語 Украї́на (Ukrajína)）。

烏克蘭（國家名，位於東歐；首都及最大城市： 基輔）

Ukrainas karogs

Ukrainas teritorija

Ukraina atguva neatkarību pēc Padomju Savienības sabrukuma 1991. gadā.

1991年蘇聯解體後烏克蘭獲得獨立。


Koreja

通過其他歐洲語言傳入，最終來源為朝鮮語 고려 (goryeo)（高麗）。

Korejas pussala

Korejas karš


Āfrika

通過其他歐洲語言傳入，最初來源為拉丁語 Āfrica。

Āfrikā ir 54 valstis, kuras ir sagrupētas pa pieciem Āfrikas reģioniem

非洲有54個國家，共同組成非洲的五個地區


ēģiptiete

源自Ēģipte (“埃及”) + -iete或ēģiptietis (“埃及的”) + -e (“陰性後綴”)。

（現代/古代）埃及人（女性）

skaista kā senā ēģiptiete

ēģiptiete pasaulē laiž septiņus bērnus

一個埃及女人生了7個小孩

ēģiptietes drīkstēs ceļot bez vīru atļaujas

埃及女性將可不必先得到丈夫的批准再外出旅行


ēģiptietis

ēģiptieši arī Latvijā seko līdzi notikumiem dzimtenē

在拉脫維亞的埃及人也和在他們祖國一樣過節日

tūkstošiem ēģiptiešu Kairā pieprasa Mubarakam nāves spriedumu

成千上萬的埃及人要求判處穆巴拉克死刑

(屬格複數) 埃及（人）整體

ēģiptiešu akīvists

ēģiptiešu ekonomika

(屬格複數) 古埃及（人）整體

ēģiptiešu hieroglifi

ēģiptiešu valoda

ēģiptiešu mitoloģija


avs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *awis ← 原始印歐語 *h₃éwis。

avju gans

avs piens


buča

源自原始波羅的語 *bu- （+擬聲詞 č(a)，表示親吻的聲音），源自原始印歐語 *bu- (“嘴唇”)。一些研究者認為借自日耳曼語族；但主流意見認為本詞非借詞。與立陶宛語 bùčius, bučinỹs, 白俄羅斯語 бу́ся (búsja), 保加利亞語 бу́зя (búzja, “臉頰”), 波蘭語 buzia (“嘴；臉；親吻”), 烏克蘭語 бу́зя (búzja, “嘴”), 中古低地德語 bützen, 德語 bussen (“親吻”)（方言pussen）, 瑞典語 puss (“親吻”), 愛爾蘭語 bus (“嘴唇”), 阿爾巴尼亞語 buzë (“嘴唇”), 拉丁語 bucca (“嘴”)等同源。

viņš deva tai sirsnīgu buču

kad meita buču saņēmusi, tad viņa iesaucas: “tu pagāns!” un dara tā, it kā tā lūpas gribētu noslaucīt

那個女孩被親的時候，她叫道：“你個流氓！”然後她好像在擦乾淨她的嘴唇一樣


cilvēks

借自古東斯拉夫語 человѣкъ (čelověkŭ) （參見俄語 челове́к (čelovék)，源自原始斯拉夫語 *čelověkъ，源自更早的*kelověkъ）。由於此前該義的詞語缺失，vīrs (“男人”)也曾作“人”一義（參見立陶宛語 žmogùs, 拉丁語 homo）)；此詞也可能促進了本詞的借入。

labs, jauns, jautrs cilvēks

gudrs cilvēks

noslēgts cilvēks

cilvēka izcelšanās

cilvēka attīstība

cilvēka cieņa

cilvēku sabiedrība

precēts cilvēks

ģimenes cilvēks

mieras cilvēks

tie bija cilvēki, tur bērns varēja dzīvot

他們是好人，小孩子可以和他們一起過日子

uz ielas cilvēku pūlis

ē, puiši! ē, meitas! ē, cilvēki! palīgā, palīgā!

嘿，小夥子們！嘿，姑娘們！嘿，各位！來幫幫忙吧！


lidosta

starptautiskā lidosta

lidostas uzgaidāmās telpas

sagaidīt viesus lidostā


Australija

Australijos vėliava

Australijos žemėlapis


Austrālija

Austrālijas karogs

Austrālijas karte

Austrālija ir vienīgā valsts pasaulē, kuras teritorija aizņem visu kontinentu

澳大利亞是世界上唯一一個佔據整片大陸的國家


Beļģija

源自beļģis (“比利時人”) + -ija。

Beļģijas karogs

Beļģijas karalis

Beļģija ir viena no sešām Eiropas Savienības dibinātājvalstīm

比利時是歐盟六個創始國之一


Itālija

源自itālis (“意大利人”) + -ija。可能不是在拉脫維亞語中形成，而是源自其他歐洲語言。

Itālijas karogs

Itālijas teritorija

Itālijā atrodas četri aktīvi vulkāni, no kuriem pazīstamākie ir Vezuvs un Etna

意大利有四座活躍的火山，其中最出名的是維蘇威和埃特納火山


Āzija

通過其他歐洲語言，借自古希臘語 Ἀσία (Asía, “亞洲”)。

Āzijā dzīvo vairāk, kā 60% pasaules iedzīvotāju

世界上超過60%的人住在亞洲


Austrija

借自拉丁語 Austria，日耳曼語族 ostar (“東部的”)的拉丁化 (< 原始日耳曼語 *austraz (“東部的”)；也見拉脫維亞語 austrumi (“東”))，指Marchia austriaca (“東部邊界”)。詞尾為-ija。

Austrijas karogs

Austrijas teritorija

Austrijā ir labi attīstīta tirgus ekonomika

奧地利有發展完備的市場經濟


Gruzija

Gruzijas karogs

Gruzijā ir 4 600 000 iedzīvotāji

Gruzija ir prezidentāla republika


ogleklis

oglekļa monoksīds

oglekļa dioksīds


kalcijs

源自新拉丁語 calcium ← 拉丁語 calx (“石灰，石灰石”)。

kalcija hlorīds


cirkonijs

源自德語 Zirkonium ← 阿拉伯語 زَرْقُون (zarqūn)。

cirkonija dioksīds


ūdeņradis

ūdeņraža bumba

ūdeņraža pārskābe, ūdeņraža peroksīds


germānijs

源自拉丁語 Germania (“日耳曼人之地”)。

germānija pulveris

germānija tranzistors


kriptons

源自古希臘語 κρυπτός (kruptós, “隱藏的”)的中性形。

spožā kriptona spuldze


nātrijs

源自新拉丁語 natrium。

nātrija hidroksīds

nātrija karbonāts

nātrija hlorīds


silīcijs

源自拉丁語 silex (“二氧化硅”)的詞幹。

silīcija dioksīds

silīcija karbīds

silīcija ieleja


vanādijs

vanādija rūdas

vanādija korozija

vanādija tērauds


kālijs

源自阿拉伯語 القِلْي (al-qily, “塵；鹼”)。

potassium （metallic chemical element, with atomic number 19）

kālija jodīds

kālija permanganāts


hēlijs

源自新拉丁語 helium ← 古希臘語 ἥλιος (hḗlios, “太陽”)。

ar hēliju pildīts gāzu termometrs

pazemināt temperatūru ar hēlija palīdzību


molibdēns

源自新拉丁語 molybdenum ← 古希臘語 μόλυβδος (mólubdos, “鉛”)，因這兩種元素常混淆。

molibdēna sakausējumi


kobalts

源自德語 Kobold (“哥布林”)。

kobalta rūda

kobalta sakausējumi

kobalta krāsa


mangāns

源自拉丁語 Magnesia ← 古希臘語 Μαγνησία (Magnēsía)。

mangāna sulfāts

mangāna bronza


berilijs

源自新拉丁語 beryllium ← beryllus ← 古希臘語 βήρυλλος (bḗrullos, “綠柱石”) + -ium。

berilija savienojumi


hroms

源自新拉丁語 ← 法語 chrome ← 古希臘語 χρῶμα (khrôma, “顏色”)。

hroma rūda

hroma tērauds


litijs

源自新拉丁語 lithium ← lithia (源自古希臘語λίθος (líthos, “石頭”)) + -ium。

litija savienojumi

litija tvaiki


cinks

cinka rūda

cinka ieguve

cinka sakausējumi

cinka sāļi

cinka ziede


hlors

源自古希臘語 χλωρός (khlōrós, “淺綠色”)，通過英語chlorine。

hlora savienojumi

hlora skābe, hlorskābe


magnijs

源自新拉丁語 magnēsium ← Magnēsia (“色薩利一地區名”)。

magnija sāļi

nātrija oksīds

nātrija gaisma


slāpeklis

slāpekļa molekula

molekulārais slāpeklis

slāpekļa savienojumi

slāpekļa (minerāl)mēsli

slāpekļa baktērijas


fluors

源自拉丁語 fluor (“流動”)。

fluora savienojumi


alumīnijs

源自英語 alumina (“氧化鋁”) ← 拉丁語 alumen (“明礬，瀉鹽”)。

alumīnija rūdas

alumīnija sakausējumi

alumīnija trauki

alumīnija caurules

alumīnija skārds


neons

源自古希臘語 νέον (néon)，νέος (néos, “新的”)的中性形。

spilgtā neona gaisma

neona caurule


fosfors

源自拉丁語 phosphorus ← 古希臘語 φωσφόρος (phōsphóros, “持燈者”) ← φῶς (phôs, “光”) + φέρω (phérō, “持，帶”)。

baltais, sarkanais, violetais fosfors

fosfora sāļi

fosfora mēslojums


argons

源自古希臘語 ἀργόν (argón)，ἀργός (argós, “懶惰的”)的中性形。

argona izotopi


sērs

源自原始印歐語 *ser- (“流動，走動”)，源自硫的刺激性氣味，或源自硫似“液體”的性質 > “流動得快的物體” > “硫”。與俄語 се́ра (séra), 拉丁語 serum (“乳清”)等同源。有專家認為sērs是13世紀借自古東斯拉夫語 (сѣр (sěr), сѣра (sěra))的。總的來說，不管本詞是否是借詞，其形成都可能受到古東斯拉夫語及俄語的影響。

aktīvais sērs

organiskais sērs

sēra trioksīds

sēra atrades

sēra savienojumi

sēra peldes

auss sērs

sēra korķis


skābe

源自skāb(t) (“變酸”) + -e，最早見於19世紀的詞典。19世紀50年代，K. Valdemārs使用skābums表示“酸”，但沒有成功；skābe成為本義的標準形式。

stipra, vāja skābe

organiskā skābe

skābju savienojumi

skābekli saturošas skābes


skābeklis

源自skābe (“酸”) + -eklis，由K. Valdemārs造於19世紀中葉，原義為“氧化物”，19世紀60年代改為現在的意思（Valdemārs最初造的詞是skābējs gaiss，後改為skābējs，但均未被採用）。

skābekļa molekula

skābekļa savienojumi

skābekļa balons

skābekļa deglis


bors

源自boraks的詞幹。

bora savienojumi

bora mēslojums


dzelzs

源自原始印歐語 *gʰelgʰ- (“鐵”)（可能借自小亞細亞某語言）。最初拉脫維亞語的反身形為dzelzis，現在依然存在（陽性，第二類變格，常複數），意為“鐵塊”。與立陶宛語 geležìs, 古普魯士語 gelso (< *gelzā), 教會斯拉夫語 желѣзо (želězo), 俄語 железо (železo)等同源，並可能與古希臘語 χαλκός (khalkós, “銅，青銅”)同源。

dzelzs rūda

dzelzs ieguve

dzelzs savienojumi

dzelzs korozija

含鐵的材料，鐵合金 (作形容詞)

metināmā dzelzs

dzelzs vārti, durvis

dzelzs lūžņi

izgatavots no dzelzs

dzelzs laikmets

(作形容詞) 強壯的；強有力的，不可動搖的，鋼鐵一般的

dzelzs veselība

dzelzs raksturs

dzelzs griba

dzelzs disciplīna

dzelzs loģika

dzelzs kārtība


atoms

借自其他歐洲語言，源自拉丁語 atomus (“最小的粒子”)，源自古希臘語 ἄτομος (átomos, “不可分割的”)，源自 ἀ- (a-, “不”) + τέμνω (témnō, “切，割”)。

atoma kodols

atoma uzbūve

radioaktīvais atoms

atoma masas vienība

atomu pētīšana

atomu polarizācija

atomu sadursmes


platīns

通過其他歐洲語言，源自西班牙語 platina (“小銀”)，plata (“銀”)的小稱。

platīna oksīds

platīna stieple


Baltkrievija

Baltkrievijas karogs

Baltkrievijas galvaspilsēta ir Minska

Baltkrievija robežojas ar Latviju ziemeļos


tauriņš

源自拉脫維亞語 tàurs，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *taurás，繼承自原始印歐語 *táwros。

dzeltens tauriņš

tauriņa kāpurs

tauriņu kolekcija


ķirzaka

ķirzakas iznīcina kaitīgus kukaiņus

atšķirībā no zivīm ķirzakas galvu ar vidukli savieno kakls

和魚不同，蜥蜴有連接從頭到腰的脖子


tērauds

借自立窩尼亞語 tierōda (“鋼”)，源自tierā (“刀身”)，源自原始芬蘭語 *terä + rōda (“鐵”)，源自原始芬蘭語 *rauta。

ciets kā tērauds

nerūsošs, nerūsošais tērauds

tērauda plāksne

tērauda lējumi

tērauda lietuve


vulkāns

aktīvs vulkāns

aprimis vulkāns


sniegs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *snáigas (> 拉脫維亞語 *snaigs，受動詞snigt (“下雪”)的影響；對比立陶宛語 snaĩgė (“雪花”)，仍保留 ai)，源自原始印歐語 *snóygʷʰos。

sniegs snieg

sniega pārslas, kristāli

sniega ūdens, sniegūdens

sniega vīrs, sniegavīrs

sniega vētra

smalks, dziļš, irdens sniegs

slapjš, sauss, irdens sniegs

sniega kupena

sniegs sāk kust

sniega lāpsta

tīrīt sniegu no ceļa

balts kā sniegs


Afganistāna

通過其他歐洲語言，源頭為波斯語 افغان (Afğān, “阿富汗人”)或阿拉伯語 اَفْغَان (afḡān, “阿富汗人”) + 波斯語 ستان (stān)。

Afganistānas karogs

Afganistāna ir valsts Centrālāzijas dienvidos


Antarktīda

源自古希臘語 ἀνταρκτικός (antarktikós)，源自ἀντί (antí, “反”) + ἄρκτος (árktos, “大熊座；北方”)。

gandrīz pilnībā visu Antarktīdas teritoriju klāj ledus un sniega sega

整個南極洲都幾乎被冰雪覆蓋


Albānija

借自俄語 Алба́нія (Albánija)，源自中世紀拉丁語 Albānia。等同於albān- + -ija。

Albānijas karogs

Albānijas prezidents

Albānijas teritorija ir 28 750 kvadrātkilometrus plaša

阿爾巴尼亞國土面積為28 750平方公里


Azerbaidžāna

通過其他歐洲語言，源自阿塞拜疆語 Azərbaycan，源自波斯語 آذر (âzar, “火”) + پایگان (pāyegān, “守衛者”)，字面意思為“火之守衛者”，可能與拜火教有關。

Azerbaidžānas karogs

Azerbaidžānas teritorija

iedzīvotāju skaits Azerbaidžānā 2010. gadā sasniedza 9 miljonus

2010年阿塞拜疆的居民數達到了900萬


Bulgārija

Bulgārijas karogs

Bulgārijas galvaspilsēta ir Sofija

Bulgārija ir viena no vecākajām joprojām eksistējošajām valstīm Eiropā

保加利亞是歐洲目前尚存的最古老國家之一


Dānija

Dānijas karogs

Dānijai ir daudz salu

Dānija ir bijusi apdzīvota jau tūkstošiem gadu


Grieķija

Grieķijas karogs

Grieķija ir Olimpisko spēļu dzimtene

Grieķija ir Eiropas Savienības dalībvalsts kopš 1981. gada

希臘自1981年起是歐盟成員


Igaunija

Igaunijas karogs

Igaunijas teritorija

Igaunija ir valsts Baltijas jūras austrumu krastā ar daudziem ezeriem un salām

愛沙尼亞是位於波羅的海東岸的國家，有許多湖泊和島嶼。


Jemena

通過其他歐洲語言，源頭可能為阿拉伯語 yaman (“右邊”)，因其位於阿拉伯半島南部。

Jemenas karogs

Jemenas valdība

Jemenas ceļojuma piezīmes


Izraēla

通過其他歐洲語言，源自希伯來語 יִשְׂרָאֵל (yisra'él, “以色列”)，在聖經希伯來語中意為“與神摔跤之人”（指雅各，後擴展至猶太人及其領土）。

Izraēlas karogs

Izraēlas premjerministrs

1974. gadu Izraēlā dzīvoja 5 473 100 iedzīvotāju


Jordānija

參照其他歐洲語言，源自Jordāna (“約旦河”) + -ija。

Jordānijas karogs

Jordānijas valdība

Jordānija bija mazapdzīvota Osmaņu impērijas province

約旦是奧斯曼帝國裡人口稀少的一個省份


Kazahstāna

源自俄語 Казахста́н (Kazaxstán)。

Kazahstānas karogs

Kazahstānā atrodas Baikonuras kosmodroms

拜科努爾發射基地位於哈薩克斯坦

Kazahstāna pasludināja sevi par neatkarīgu valsti 1991. gada 16. decembrī

哈薩克斯坦於1991年12月16日宣告獨立


Irāka

通過其他歐洲語言，源自一中東語言，可能源自阿卡德語 𒌷𒀕 (/Uruk/)（聖經Erech），源自蘇美爾語 𒌷𒀕 (/Unug/)，古代伊拉克南部一城邦名。中世紀的阿拉伯語中，“伊拉克”是指現代伊拉克中南部的地區。一些阿拉伯語辭書認為“伊拉克”一詞源自عَرِيق (ʕarīq, “根深的”)，源自عِرْق (ʕirq, “根”)，亦有認為源自中古波斯語 erāq (“低地”)（相對於波斯）。

Irākas karogs

Irākas valdība

Irākas karš

ASV un sabiedrotie uzbruka Irākai bez ANO sankcijas

美國及其盟友未經聯合國批准就攻擊伊拉克


Nepāla

通過其他歐洲語言，借自梵語 नेपाल (nepāla)，可能是源自निपात (nipāta, “降，落”) + 表示“居所，房屋”的詞。

Nepālas karogs

Nepālā ir augstākā Zemes virsotne Everests

世界最高峰：珠穆朗瑪峰（埃弗勒斯峰）位於尼泊爾

Nepāla ir valsts ar ļoti daudzveidīgu ģeogrāfiju un kultūru

尼泊爾是一個有著極為多樣地理環境與文化的國家


Kosova

塞爾維亞-克羅地亞語 Косово поље (Kosovo polje, “烏鶇之地”)的縮略，源自косовa (kosova)，кос (kos, “烏鶇”)的所有格 + поље (polje, “地”)。參見阿爾巴尼亞語 Kosova。

Kosovas karogs

Kosovas teritorija

šobrīd Kosovā ir 2,2 miljoni iedzīvotāju'

目前科索沃有220萬居民


Norvēģija

Norvēģijas karogs

Norvēģijas karalis

Norvēģija ir Eiropas piektā lielākā valsts ar 386 958 km² lielu platību

挪威面積386 958 km²，是歐洲第五大國家


Nīderlande

借自德語 Niederlande (“荷蘭”)（對比英語 Netherlands、荷蘭語 Nederland，第一個元音不同）。

Nīderlandes karogs

Nīderlandes karaliene

Nīderlande ir konstitucionālā monarhija ar parlamentu

荷蘭是有議會的君主立憲制國家


Polija

Polijas karogs

Polijas prezidents

Mūsdienās Polijā ir parlamentāra demokrātija


Portugāle

通過其他歐洲語言，源自拉丁語 Portus Cale。

Portugāles karogs

Portugāles teritorija

15. gadsimtā Portugāle kļuva par lielāko jūras braucēju nāciju

15世紀葡萄牙成為主要的海上國家


Lietuva

源自leitis (“立陶宛人”) (q.v.): *leit- → liet (“傾倒”), lietus (“雨”)) (q.v.)。最早見於《往年記事》 (教會斯拉夫語)：Литьва (Litĭva) ← *Lētuvā，可能源自*leit- +一後綴（可能是 + -uve）。與立陶宛語 Lietuvà等同源。

Lietuvas karogs

Lietuvas teritorija

Lietuva ir valsts Baltijas jūras austrumu krastā

立陶宛是位於波羅的海東岸的國家


Arābija

源自arābs (“阿拉伯人”) + -ija。可能是源自其他歐洲語言。

Arābijas pussala

Arābijas jūra

Arābijas plātne


Rumānija

Rumānijas karogs

Rumānijas galvaspilsēta ir Bukareste

羅馬尼亞的首都是布加勒斯特

Rumānija ir pusprezidentāla, unitāra valsts Centrāleiropas dienvidaustrumos

羅馬尼亞是中歐東南部單一的半總統制國家


Rīga

Rīga的來源有爭議。有人認為借自立窩尼亞語 ringa (“環”)，指道加瓦河支流形成的古代天然港灣。其他認為源自Riege, Rīdzene (“道加瓦河的支流”)的德語名稱。還有認為源自rija (“脱谷板棚”)， j 在德語中變為 g （注意，1589年英國地理學家理查德·哈克卢特稱其為 Rie，德國歷史學家 Dionysius Fabricius 在1610年認定Rīga源自rija）。

Rīgas vēsturiskais centrs

Rīgas dzelzceļa stacija

Rīga ir galvenais industriālais, darījumu, kultūras, sporta un finanšu centrs Baltijā

里加是波羅的海沿岸主要的工業、商業、文化、體育、金融中心


Horvātija

源自俄語 Хорва́тія (Xorvátija)。等同於horvāt- (“克羅地亞人”) + -ija。

Horvātijas karogs

Horvātijas prezidents

Horvātija ir slavena arī ar savu vīnu

克羅地亞的首都以其（出產的）葡萄酒聞名


Saūda Arābija

沙特阿拉伯/沙烏地阿拉伯

Saūda Arābijas karogs

naftu Saūda Arābijā atklāja 1936. gadā

1936年，沙特阿拉伯境內發現了石油

Saūda Arābija ir valsts Arābijas pussalā

沙特阿拉伯是阿拉伯半島的一個國家


Serbija

Serbijas karogs

Serbijas prezidents

Serbijas galvaspilsēta ir Belgrada

塞爾維亞的首都是貝爾格萊德


Bosnija un Hercegovina

Bosnijas un Hercegovinas karogs

波斯尼亞和黑塞哥維那國旗

Bosnija un Hercegovina ir valsts Balkānu pussalas centrālajā daļā

波斯尼亞和黑塞哥維那是巴爾干半島中部的一個國家


Maķedonija

借自古希臘語 Μακεδονία (Makedonía)，源自古希臘語 μακεδονία (makedonía, “高地”)，可能源自μακεδνός (makednós, “高的”)。

Maķedonijas karogs

Maķedonijas zeme

Maķedonijā ir daudz aitu

Maķedonijas valdnieks Aleksandrs Lielais

馬其頓國王，亞歷山大大帝


Latvija

源自latvis (“拉脫維亞人”) + -ija。本詞相對比較新：在13世紀的文本中，拉脫維亞被稱作 Lettia, Letthigalia, 17世紀是 Latvisku zeme，18世紀是 Latvju zeme, Latviešu zeme。J. Alunāns在19世紀50年代使用 Latva，雖未能推廣，但在其影響下，拉脫維亞語中許多國名都以 -ija結尾，以此為基，其他作家造出Latvija，並在數十年間得到廣泛使用。

Latvijas karogs

Latvijas karte

Dievs, svētī Latviju

Latvijā ir 76 pilsētas, no kurām divās (Rīgā un Daugavpilī) dzīvo vairāk par 100 000 iedzīvotāju

拉脫維亞有76座城市，其中兩座（里加、道加瓦皮爾斯）人口超過10萬


Somija

Somijas karogs

Somijā dzīvo tikai 5,3 miljoni iedzīvotāju

Somiija ir Eiropas Savienības locekle


Melnkalne

源自melns (“黑”) + kalns (“山”)，對比其他語言，如意大利語 Montenegro (< monte (“山”) + negro (“黑”) → 英語 Montenegro), 俄語 Черногория (Černogorija) (< чёрный (čórnyj, “黑”) + гора́ (gorá, “山”)), 阿爾巴尼亞語 Mali i Zi (“黑山”)，源自塞爾維亞-克羅地亞語 Црна Гора (“黑山”)，原指洛夫琴山。

Melnkalnes karogs

Melnkalnes prezidents

Melnkalne ir valsts Balkānu reģionā, Eiropā

黑山是歐洲巴爾幹地區的一個國家


Sīrija

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 Syria + -ija，借自古希臘語 Συρία (Suría)，可能是Ἀσσυρία (Assuría)的縮略，可能源自阿卡德語 Ashshur，亞述王國一主要城市名。

Sīrijas karogs

Sīrijas valdība

Sīrija ir valsts Āzijā


Slovēnija

Slovēnijas karogs

Slovēnijas prezidents

mūsdienās Slovēnija ir Eiropas Savienības dalībvalsts

如今，斯洛文尼亞是歐盟成員之一


Ungārija

Ungārijas karogs

Ungārijas prezidents

2004. gada 1. maijā Ungārija kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti

2004年5月1日，匈牙利成為歐盟一員


Turcija

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）

Turcijas karogs

Turcijas premjerministrs

Turcija ir demokrātiska, sekulāra, unitāra un konstitucionāla republika

土耳其是一個民主、世俗、單一、憲治的共和國


Uzbekistāna

通過其他歐洲語言，借自烏茲別克語 Oʻzbekiston，源自烏茲別克語 oʻzbek + 波斯語 ستان (stān)。

Uzbekistānas karogs

Taškenta ir Uzbekistānas lielākā pilsēta

塔什干烏茲別克斯坦最大城市

Uzbekistāna ir 56. lielākā valsts pēc platības

烏茲別克斯坦是世界面積第56大國家


Zviedrija

Zviedrijas karogs

Zviedrijas karalis

Zviedrija atrodas Skandināvijas pussalas austrumu un dienvidu daļā

瑞典位於斯堪的納維亞半島的東、南部


pils

源自原始波羅的-斯拉夫語 *pilis ← 原始印歐語 *pl̥h₁-í-s ← *pl̥h₁- (“堡壘”)。與古希臘語 πόλις (pólis), 梵語 पुर (pura), 立陶宛語 pilis同源。

prezidenta pils

pils sardze

senlatviešu pilis

viduslaiku pilis

pils muri, torņi, grāvis


akustika

源自其他歐洲語言，源自古希臘語 ἀκουστικός (akoustikós) ← ἀκούω (akoúō, “聽”)。

fizioloġiskā akustika

akustikas speciālists

laba akustika

vāja akustika


aknas

源自原始波羅的語 *yeknā-, *yaknā-，源自*yekʷ-né-s，原始印歐語 *Hyékʷr̥ (“肝臟”)的屬格形。與立陶宛語 jẽknos，方言ãknos, 古普魯士語 lagno（可能是 iagno的錯拼）, 梵語 यकृत् (yakṛt)（屬格यक्नः (yaknaḥ)）, 古希臘語 ἧπαρ (hêpar)（屬格ἧπατος (hêpatos)）, 拉丁語 iecur等同源。

aknu slimības

aknu uztūkums

aknu funkcijas

kuņģa tuvumā ir aknas ar žultspūsli

aknām ir izcila nozīme visdažādākos organisma vielmaiņas procesos

肝臟對身體的一系列代謝過程有著舉足輕重的作用

ceptas, sautētas aknas

aknu desa, pastēte

ļoti labs A vitamīna avots uzturā ir liellopu un cūku aknas, kā arī mencu aknu konservi

要攝入維他命A，可以吃點牛/豬肝，罐頭鱈魚肝亦可


acs

源自原始波羅的語（可能原始波羅的-斯拉夫語）*ak- ← 原始印歐語 *h₃okʷ-, *h₃ekʷ- (“眼睛；看”)。與立陶宛語 akìs, 古普魯士語 ackis :Template:複, 原始斯拉夫語 *oko (“眼睛”) (教會斯拉夫語 око (oko), 俄語, 烏克蘭語 о́ко (óko), 保加利亞語 око́ (okó), 捷克語 波蘭語 oko), 原始日耳曼語 *ago (> *augô，受*ausô (“耳”)的影響; 哥特語 𐌰𐌿𐌲𐍉 (augō), 德語 Auge, 荷蘭語 oog, 英語 eye), 梵語 अक्षि (akṣi), 亞美尼亞語 ակն (akn), 古希臘語 ὤψ (ṓps, “眼睛；臉”), 拉丁語 oculus等同源。

zilas, brūnas, melnas acis

藍色的、褐色的、黑色的眼睛

lielas, mazas acis

šauras, šķības acis

acu vāki (plakstiņi)

dzīvas, skumjas acis

viltīgas acis

acu pilienis

atvērt, aizvērt acis

mirkšķināt acis

acis kā vanagam, kaķim

pievērst acis gleznai

gredzens ar lielu aci

kartupeļu acis

adatas acs

tīkla acis

dūzim ir vienpadsmit acu


airis

有多種說法。其一是派生自原始波羅的語 *air-，源自原始印歐語 *ey-, *oy- (“桿”)並多出一個 r ；其二是與拉脫維亞語 vairīt “閃避，避開”有相同來源，並脫落首音 v。其他說法有：借自日耳曼語族語言（如古諾爾斯語 ár, 古英語 ār, 英語 oar ← 原始日耳曼語 *airō），參見立窩尼亞語 āiraz（源自原始芬語*airo）。與立陶宛語 aĩrė同源。

divi airi

airu laiva

cilāt airus

iegremdēt airus ūdenī

sēsties airos, pie airiem

Griniņš ievilka airus un ļāva laivai slīdēt lēni uz priekšu

Griniņš pulled the oars and let the book slide slowly forward

nolicis airi, noliecos pār laivas malu un sāku raut ūdens augus

letting go of the oar, he leaned over the boat edge and began to pluck the aquatic plants

nosēdies airos, Pičs ar vienmērīgiem un spēcīgiem vēzieniem dzina laivu uz priekšu

having sat at the oars, Pičs drove the boat forward with steady, strong strokes


akls

源自原始波羅的語 *ak- ← 原始印歐語 *h₃ekʷ- (“眼睛，看見”)，與早期動詞akt同源（參見立陶宛語 àkti (“有視力；能看到”)），形容詞形多加 l。立陶宛語同源詞中的多種意思，可能在原始波羅的語中已出現；“有視力” > “眼裡有東西” > “眼睛有問題” > “盲”。與立陶宛語 ãklas等同源。

aklais
aklāks (comparative)
visaklākais (superlative)
akli

akls cilvēks

akls no dzimšanas

kaķēns piedzimst akls

kļūt aklam

palīdzēt aklajam

pārvest aklo pāri ielai

aklais plankums

akls aklam ceļu rāda, abi iekrīt grāvī

盲（人）給盲人帶路，那兩人都會掉溝里

pēkšņa pāreja spilgtā gaismā padara acis aklas

突然面對強光會讓眼睛失明

akla paklausība

akla tīcība

akla mīlestība

akls naids

aklas dusmas

Annele turējās visiem spēkiem pretī tumšām, aklām bailēm

Annele kept all (her) forces against the dark, blind fear

akla laime

aklas lodes

akla nakts

akls logs

visapkārt akla tumsa, un dzirdamas tikai vēja gaudas un jūras krākšana

all around (only) blind darkness, and one could hear only the lamentation of the wind and the roaring of the sea

akla iela

akla siena

akls logs

akla brūce

aklā zarna

akalis lidojums

aklā lidmašīnas nolaišanās

aklā metode mašīnrakstīšanā


akmens

源自原始波羅的-斯拉夫語 *akmō ← 原始印歐語 *h₂éḱ-mō, *h₂éḱ-h₂-men（參見asmens，與本詞的 *ḱ不同，可能是由於原始印歐語的方言差異），源自詞幹*aḱ-, *h₂éḱ- (“尖的，有棱角的”) + -men。與立陶宛語 akmuõ, 屬格akmeñs, 蘇多維亞語 akmi, 赫梯語 [需要文字] (aku, “硬石頭”), 梵語 अश्मन् (aśman, “石頭；天空”), 阿維斯陀語 asman (“石頭；天空”), 古希臘語 ἄκμων (ákmōn, “鐵砧”), ἀκμή (akmḗ, “尖刺；刀刃”) (*h₂éḱ-h₂-men > 原始斯拉夫語 *kamy (“石頭”)), 白俄羅斯語, 俄語 ка́мень (kámenʹ), 烏克蘭語 ка́мінь (káminʹ), 保加利亞語 ка́мен (kámen), 捷克語 kámen, 波蘭語 kamień同源。
根據近年的分析，對應形式可能源自*akmō、東部波羅的語族，類似原始波羅的-斯拉夫語。

ass, šķautņaina akmens

akmens šķembas

akmens slabs, plāksne

akmens klons, sienas, bruģis

mest akmeni

lauzt akmeņus

smags ka akmens

ciets ka akmens

krīt ka akmens

akmens laikmets

（屬格，作形容詞） 硬的；冷漠的；堅定的

akmens sirds

gleznotājs ar nekustīgu akmens seju bija atlaidies atzveltnes krēslā

the painter with the immobile, stone face had let himself down on the armchair

rets akmens

īsti akmeņi

gredzens ar akmeni

pulkstenis ar piecpadsmit akmeņiem

žults akmeņi

zobu akmens, zobakmens

nieru akmeņi veidojas nieru bļodiņās

katla akmens


adata

與adīt詞幹相同（多了 -at）：原始波羅的語 *ad-，源自原始印歐語 *edʰ-, *odʰ- (“尖的”)。與立陶宛語 ãdata等同源。

šujamā adata

lāpāmā adata

adāmadata

ķirurģiskā adata

adatas acs

adata ar lielu aci

ievērt diegu adatā

sieva paņēma adatu ar diegu un gribēja sašūt plēsumu svārkos

（他的）妻子拿了針線，想給（他的）西裝外套破了的地方縫補

šīs daļas ada ar smalkākām adatām

有人用更好的針織了（這件套頭毛衣的）這些地方

saspraužamā adata

matu adatas

kaklasaites adata

meistars pataustīja, vai adata vēl labi turas kakla lakatiņā

主人檢查了別針是不是還有好好地別住領巾

針，針頭 （用於刺、扎、注射）

injekciju adata

adatu terapija

（常:Template:複） （動植物的） 刺

eža kažoka adatas

kaktusa adatas

cirtēju cietās rokas nejuta asās skuju adatas, kas ķērās viņu drēbēs un dūrās, kur vien pieskārās

the hard hands of the lumbermen did not feel the sharp connifer needles that stuck to their clothes and pricked wherever they touched

指針 （工具/機器的部件）

manometra adata

mērinstrumenta adata

kompasa adata

dreboša magnēta adata vienmēr griežas pret polu

the trembling magnet needle always turns towards the pole

spidometers drebināja rādītāja adatu, ceļa kilometri dila, un skaitlis uz skalas auga

the speedometer made its indicator needle tremble, the kilometers of the path (to go) decreased, and the numbers on the meter grew


aizmirst

源自aiz- + mirst (“忘記”)，mirst目前僅存留於方言。有元音變換，參見aizmārša (“健忘者”)（源自*aizmarša）及其相關詞彙。與立陶宛語 užmir̃šti, mir̃šti (“忘記”), maršùs (“容易被忘記的”), 梵語 मृष्यतॆ (“忘記，忽視”), मृषा (mṛṣā, “無效的，錯的，徒勞的”), 古典亞美尼亞語 մոռանամ (moṙanam, “忘記”) (ṙ → rs)等同源。

aizmirst formulu

aizmirst telefona numuru

aizmirst dziesmai vārdus

ātri aizmirst

viņš šo notikumu sen aizmirsis

aizmirst lietussargu vilcienā

aizmirst grāmatu mājās

忘記（去做） (動作，職責等)

aizmirst pateikt labdienu

aizmirst nopirkt biļeti

aizmirst savus pienākumu

viņš bija tik uztraucies, ka pat cepuri aizmirsa noņemt un apsveicināties ar māti

他興奮到忘記脫帽向母親問好

忘記，不再注意 (經歷，事件)

aizmirst sevi

klausoties mūziku, viņa aizmirst visu citu

聽著音樂，她（似乎）忘掉了其他一切

Mirdza nodevās meža burvībai un aizmirsa laiku

Mirdza 走進那施過魔法的森林，忘記了時間

gluži noskumis, Klauss dodas uz bibliotēku, lai pie interesantas grāmatas aizmirstu savu vilšanos

rather saddened, Klauss went to the library, in order to forget his disappointment with an interesting book

aizmirst spēlēt klavieres

aizmirst adīt zeķes

putni bija aptūkuši un, kā likās, pavisam aizmirsuši lidot

鳥兒有點吃撐了，似乎完全忘記了（如何）飛行


abi

源自早期的abu，方言中仍有遺存（abi原是陰性/中性雙數形），源自原始波羅的-斯拉夫語 *abu ← 原始印歐語 *a(m)-bʰow，第一部分是古指示代詞或助詞，加強第二部分“兩者（都）”的意思。與立陶宛語 abù, abì, 古普魯士語 abbai, 教會斯拉夫語 оба (oba), 俄語 о́ба (óba), 白俄羅斯語 о́ба (óba), о́бадва (óbadva), 烏克蘭語 о́ба (óba), 保加利亞語 о́ба (óba), 捷克語, 波蘭語 oba, 哥特語 𐌱𐌰𐌹 (bai), 德語 beide, 梵語 उभौ (ubhau), 古希臘語 ἄμφω (ámphō), 拉丁語 ambō, 吐火羅語A āmpi等同源。

abas acis, rokas, kājas

satvert abās rokās

abās pusēs ceļam mežs

klausīties (ar) abām ausīm

用兩隻耳朵聽（十分認真）

attālums starp abiem ledus gabaliem ātri auga

pie mājas aug divi ozoli, abi tēva stādīti

房邊有兩棵橡樹，兩棵都是父親種的

Helēna apskāva māti, un viņas abas nosēdās blakus tēvam

Helēna擁抱了母親，兩人坐在父親旁


aprīlis

源自拉丁語 Aprīlis (“維納斯之月”)，可能直譯伊特拉斯坎語 Apru，源自古希臘語Ἀφροδίτη (Aphrodítē, “維納斯”)。

saulains, silts aprīlis

aprīļa vēji

pirmais aprīlis

no 4. līdz 16. aprīlim

ir brīnum jauka aprīļa diena, gaiša, raženi silta un skaista diena

it is a particularly nice April day, a bright, very warm and beautiful day

pavasaris sākās agri, bet bija auksts un nemīlīgs, un aprīlis - sulu un gājputnu mēnesis - atgādināja miglaino martu

spring began early, but was cold and bleak, and April - the month of juices and migratory birds - recalled foggy March


aprikoze

通過其他歐洲語言，借自阿拉伯語 الْبَرْقُوق (al-barqūq, “李”)，源自中古希臘語 βερικοκκῐ́ᾱ (berikokkíā, “杏樹”) ← 古希臘語 πραικὄκῐον (praikókion) ← 晚期拉丁語 (persica) praecocia (字面意思是“熟透的桃子”), (mālum) praecoquum (字面意思是“熟透的蘋果”)。

stādīt, kultivēt aprikozes

dārznieks nolēma radīt jaunas augļu koku un ogulāju šķirnes, bet dienvidu august - aprikozes, vīnogas, saldos ķiršus - sākt audzēt arī ziemeļos

the gardener decided to create new fruit and berry trees, but the southern plants - apricots, grapes, sweet cherries - are now beginning to grow also in the north

līdzās aprikozēmizmēģinājumu dārzā nogatavojas arī citi dienvidu augļi

試驗田中除了杏，也有其他南方水果

citi kalcija avoti uzturā ir žāvēti augļi, sevišķi vīģes, aprikozes...

日常食譜中鈣的其他來源有乾果，比如無花果、杏……

Armēnijas saimniecības ik gadus izaudzē tūkstošiem tonnu aprikožu, persiku, bumbieru un citu augļu

亞美尼亞農場每年出產數以千噸的杏、桃、梨和其他水果


aita

源自原始波羅的語 *aitā ← 原始印歐語 *ey-, *oy- (“走”)（參見iet），並多出音節 tā。原義為“走了的人”，是“綿羊”一詞的常見來源（參見俄語, 白俄羅斯語, 烏克蘭語 баран (baran)，借自原始突厥語 *baran (“走了的人”)）。另一說法是派生自 aita ，源自舊詞avs (“sheep”)的指小詞avitiņa，這一說法不見得十分正確，因為 avi > ai 的變化不規則。與立陶宛語 áita〈陰〉, áitas (“老是兜兜轉轉的人，不停歇的人”)〈陽〉, 古普魯士語 aytegenis (“小啄木鳥”), 方言俄語 етенька (jetenʹka)（源自*ěta- < *ait-), 赫梯語 𒇻 (iyant-, “綿羊”)（字面意思“走了的人”）等同源。

mājas aita

aitu gans

aitu suns

cirpt aitas


apavs

與動詞aut (“穿鞋”)同詞根: *ap-aw-as > apavs。原義可能為“繃帶”，“衣服”，17-18世紀已經常與鞋關聯（如短語kāju apavs）。與立陶宛語 ãpavas, 俄語 обувь (obuvʹ), 捷克語 obuv, 波蘭語 obuw等同源。

ādas, gumijas apavi

vasaras, ziemas apavi

viegli, smagi apavi

mājas apavi

labot apavus

kurpnieks novietoja kurpi uz plaukta blakus citiem labojamiem apaviem

the cobbler placed the shoe on the shelf, next to the other footwear to be mended

gaumīgi iekārtotajās veikala telpās vitrinās izvietotas dāždažādu lielumu, fasonu un krāsu kurpes un citi apavi

in the indoor showcases of a tastefully decorated shop one places shoes and other footwear of various sizes, styles and colors

un pēkšņi šķiet: ir apavs caurs


alva

源自原始波羅的語 *alu-ā-, *alwā-，源自*al-əu-, *al-u-，原始印歐語 *al- (“發光”)。與立陶宛語 álvas, ãlavas, 古普魯士語 alwis (“鉛”), 教會斯拉夫語 олово (olovo, “鉛”), 俄語, 烏克蘭語 олово (olovo, “錫”), 保加利亞語 олово (olovo, “鉛”), 捷克語 olovo (“鉛”), 波蘭語 ołów (“鉛”)，*al-, 古希臘語 ἀλφός (alphós, “白疹”), 拉丁語 albus (“灰白色”)等同源。

alvas rūda

alvas sakausējumi

alvas karote

pārklāt ar alvu

kausēt alvu


arbūzs

借自俄語 арбуз (arbuz)，借自波斯語 خربز (xarboz)。

arbūzu sēklas, dēsti, lapas

sēt arbūzus

arbūzus ļoti daudz audzē kā tīrumu augu dienvidu republikās

在南方共和國，西瓜常作為田間作物來種植

kādā ieplakā starp divām sāļainām augstienēm pletās arbūzu lauks

在兩個鹽鹼高地之間有一個西瓜園

arbūza šķēle, miza, sula

arbūzs, tik salds un maigs, tāds, ka mēli var norīt

西瓜又軟又甜，甜得人甚至想把舌頭都吃下去

no citām republikām ievestas jau pirmās 750 tonnas arbūzu

從其他的共和國中進口首批750噸的西瓜


ekonomika

通過其他歐洲語言，源自拉丁語 oeconomia ← 古希臘語 οἰκονομία (oikonomía, “戶籍管理”)，源自οἶκος (oîkos, “房屋”) + νόμος (nómos, “法律”)。

feodālisma, kapitālisma, sociālisma ekonomika

封建、資本主義、社會主義經濟制度

Latvijas ekonomika

rūpniecības, transporta ekonomika

interesnati palūkoties, kādas būs Baltijas ekonomikas rītdiena

預測未來波羅的國家的經濟是件有趣的事情

ekonomikas zinātne

ekonomikas vēsture

ekonomikas fakultāte

studēt ekonomiku


arvien

源自ar (“和”) + vienu (“一[賓格]”)；完整賓格形參見vēl arvienu（vēl arvien）。

kā arvien

viņa arvien ir jautra

viņš arvien nāk vakaros

tēvs arvien ierodas laikā

iebraukusi Rīgā, viņa arvien apmeklē koncertus

每次到里加，她都會去音樂會

(用於對比) 逐漸變得，越來越

dienas kļuva arvien vēsākas

kļūst arvien tumšāks

saule laidās arvien zemāk


auglis

與augt (“成長”)詞幹相同，但加入了 l，成為第二類變格陽性名詞（詞尾為 -is）。

augļa apvalks

No pupiņas zieda izveidojas auglis, pāksts ar vairākām sēklām

大豆花中長出果實，是莢中有著多顆種子

salds auglis

augļu koks

augļu dārzs

augļu raža

dienvidi augļi

augļu un ogu sulas

augļu konservi

aizliegts auglis

augļa kustības

uzturam grūtniecības laikā ir jāsatur visas augļa attīstībai vajadzīgas vielas

懷孕期間吃的東西一定要包含胎兒發展所需的全部物質

ilgstoša darba augļi

fantāzijas auglis

viņš saņēma tikai savas vieglprātības augļus

他只吃到了魯莽釀下的苦果

gada augļi

augļu augļi

ieguldītais kapitāls sāka nest augļus


armija

通過其他歐洲語言，借自法語 armée（ + -ija），借自中世紀拉丁語 armāta (“武裝力量”)，拉丁語 armō (“武裝”)的過去分詞中性複數形。

aiziet armijā

iesaukt armijā

dienēt armijā

atbrīvotāja armija

armijas disciplīna

armijas formas tērps

demobilizēties no armijas

aktīvā armija

karam uznākot, jaunākais brālis iestājās armijā

Latvijas Armija

armija un flote

slavens ir tas kauju ceļš, ko savas pastāvēšanas gados nogājusi Padomju Armija

famous is the battle path that the Soviet Army followed in the years of its existence

tanku armija

armijas komandieris

armijas štābs

astotā armija bija jau novembrī ieņēmusi visas galvenās Karpatu pārejas

十一月，第八軍已經佔領喀爾巴阡山的主要通道

šī milzīgā bezdarba armija

blakus celtnieku armijai ar labu vārdu pieminam arī arhitektus

along with the army of builders, we also give a favorable mention to the architects


balodis

與立陶宛語 balandis同源。

meža, mājas balodis

pasta balodis

miera balodis


augusts

源自晚期拉丁語 Agustus，源自拉丁語 augustus (“奧古斯都之月”)，源自蓋烏斯·屋大維·圖里努斯·奧古斯都的第四名 Augustus (“可敬的”)augsts。與形容詞 augsts 關係很遠。

拉脫維亞語中對八月的舊稱呼是 rudzu mēnesis (“黑麥月”)、labības mēnesis (“穀物月、收穫月”)，它們現已不再常用。

augusta pēdējā nedēļa

pirmais augusts

18. augustā bija viņas dzimšanas diena

jūlijs un augusts Latvijā viskārstākie mēneši

七八月是拉脫維亞最熱的月份


Indija

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 India，源自古希臘語 Ἰνδία (Indía) ← Ἰνδός (Indós, “印度河”) ← 古波斯語 𐏃𐎡𐎯𐎢𐏁 (hiⁿdūš) (波斯語 هند (Hend)) ← 梵語 सिन्धु (sindhu, “河，溪流”)。

Indijas karogs

Indijas subkontinents

Indija ir septītā lielākā valsts pasaulē

Indijai piemīt nozīmīga bioloģiskā daudzveidība


jūra

源自原始波羅的語 [具體何詞?] *jaur-, *jūr- ← 原始印歐語 *aw(e)r-, *ūr-，添加頭音 y，源自*aw-, *awe- (“使沾濕，流動”) + 後綴 -r。頭音 *y 可能源自*awer- (> *ew(a)r-, *eur-)，或是受其他印歐語詞根如*(e)rey-, *(e)rew- (“流動”) (→ *ewr-)。原義為“濕的地方”(參見立陶宛語 jáuris (“沼澤”) < 原始波羅的語 *jaur-)，“湖”(仍見於古代傳說故事，借入: 立窩尼亞語 jõra, 愛沙尼亞語 järv, 芬蘭語 järvi, 薩米語 jaura, jawre, jávri)，最後為“海”。與立陶宛語 jū́ra, 方言jūrė, 複數jū́ros, jū́rios, jū́rės (參見拉脫維亞語方言jūre, jūris, 複數jūres), 古普魯士語 iūrin, *jūren, *jūrʲai, 亞美尼亞語 ջուր (ǰur, “水”), 阿爾巴尼亞語 hurdë (“深的地方；池塘；沼澤”)等同源；無頭音 *y的同源詞也有古諾爾斯語 ūr (“毛毛雨”), ȳra (“下毛毛雨”), 拉丁語 ūrīnō (“潛水”), ūrīna (“尿”)。

Baltijas jūra

Melnā jūra

jūras krasts, ūdens, vējš

peldēt jūrā

jūras slimība

iziet jūrā

virs, zem jūrās līmeņa

:Template:分類 月海或其他星球上的類似地形

mēness jūra

ziedu jūra

liesmu jūra


astoņi

源自不變格的*aštuo-（參見septiņi, deviņi），源自原始波羅的語 *aštō- ← 原始印歐語 *oḱtṓw, *oḱtṓ- (“八”)，部分源自*aḱ- (“尖的，角的”)（對比ass (“尖的”)）：與兩手除拇指外的手指數有關。有證據表明原義是表示四（即一隻手）。與立陶宛語 aštuonì, 古普魯士語 asmus (“eighth”), 教會斯拉夫語 осмь (osmĭ), 俄語 во́семь (vósemʹ), 白俄羅斯語 во́сем (vósjem), 烏克蘭語 ві́сім (vísim), 保加利亞語 о́съм (ósǎm), 捷克語 osm, 古波蘭語 ośm, 哥特語 𐌰𐌷𐍄𐌰𐌿 (ahtau), 古高地德語 ahto, 德語 acht, 英語 eight, 原始斯基泰語 *aštā́, 梵語 अष्ट (aṣṭa), 古希臘語 ὀκτώ (oktṓ), 拉丁語 octo等同源。

skaitīt līdz astoņi

četri un četri ir astoņi

uzrakstīt uz tāfeles astoņi

pie pieciem pielikt astoņus

astoņi cilvēki

sastapties pēc astoņiem gadiem

samaksāt astoņus latus

astoņus gadus veca meitene

pulkstenis ir astoņi

celties astoņos no rīta

izrāde sākas astoņos vakarā

bibliotēka bija atvērta līdz astoņiem vakarā


atbilde

與atbildēt (“回答”)同源（其名詞形為atbilde）。

īsa, skaidra, noteikta atbilde

短的，清晰的，確定的回答

jautājumam seko atbilde

izvairīties no atbildes

jautājumu un atbilžu vakars

saņemt iestādes atbildi

atbilde jāiesniedz triju dienu laikā

žurnāls sniedz atbildes lasītājiem

pieklauvēju pie pazīstamajām durvīm... atbildes nebija

我敲響了下一扇相似的門……沒有答復

pasmaidīt par atbildi

organisma atbilde uz kairinājumiem

atbildes reakcija uz gaismas apstākļu maiņu

atrast pareizu uzdevuma atbildi

uzdevumam iespējamas divas atbildes

這個問題有兩個可能的答案

pēc diviem mēnešiem suns jau balstījās uz operētās kājas... kas bija noticis?... daļēju atbildi uz to sniedza rentgena uzņēmums

after two months the dog could already stand on the operated legs... what had happened?... the x-ray company gave a partial answer to that


atvērt

源自at- + vērt (“開，關”)。與立陶宛語 atvérti同源。

打開 （門窗等有移動行為的物件）

plaši atvērt priekšnama durvis

lēnām atvērt loga aizvirtņus

atvērt vēdlogu

atvērt vārtus

atvērt lādei vāku

atvērt priekškaru

打開 （移開蓋子等覆蓋物以使能達及）

atvērt kasti

atvērt konservu kārbu

atvērts koferis

atvērt vēstuli

atvērt testamentu

Toms atvēra somu un Janelis atvēra atvilktni

viņa atvērs acis, ieskatīsies tevī

“tētis pamodies, klepo...” viņa atvēra muti, parādīdama, kā tēvs cenšas tvert gaisu

“父親起來了，他一直在咳嗽……”她張開嘴，作出她父親吸氣的樣子

uz operācijas galda slimniecei mugurpusē atvēra krūšu kurvi

手術台上，他們切開病人的後胸

viņš atvēra Heines dzeju grāmatu

Dubravins nosēdās paēnā uz lieveņa un atvēra “Pravdu”

Dubravins sat down in the shade on the porch and opened (the newspaper) “Pravda”

kā atvērta grāmata

像一本打開的書（一樣十分容易理解）

atvērt bērnudārzu

atvērt slidotavu

atvērt jaunu šūšanas darbnīcu

atvērt veikalus pilsētas jaunajos rajonos

progresīvā skolotāja Celma dabūjusi atļauju atvērt meiteņu vidusskolu

思想進步的教師 Celma 得到了開辦一家新女子高中的許可

nesen Rīgā atvērta latviešu padomju mākslinieku kārtējā izstāde

里加正在舉辦拉脫維亞蘇維埃藝術家的展覽

veikals būs atvērts no pulksten 8 rītā līdz 9 vakarā

商店從早上8點開到晚上9點

atvērt ostu ārzemju kuģiem

atvērt ceļus satiksmei

grāmata ir vislabākais cilvēka draugs, tā atver visplašākos gara apvāršņu

書是人最好的朋友，能打開靈魂最寬闊的視野

atvērt lietussargu, vēdekli


auss

源自早期的複數形ausì，源自原始波羅的語 *aus- ← 原始印歐語 *h₂ṓws (“耳”)。源自原始波羅的語 ← 原始印歐語 *h₂ows-。與立陶宛語 ausìs, 古普魯士語, ausins（賓格複數）, 教會斯拉夫語 ухо (uxo), 俄語 ухо (uxo), 白俄羅斯語 ву́ха (vúxa), 烏克蘭語 ву́хо (vúxo), 捷克語, 波蘭語 ucho, 哥特語 𐌰𐌿𐍃𐍉 (ausō) (< 原始日耳曼語 *ausan-, 古高地德語 ōra, 德語 Ohr, 阿維斯陀語 𐬎𐬱𐬌 (uši, “兩耳，內心，理由”), 古希臘語 οὖς (oûs), 拉丁語 auris (< *ausis)等同源。

ārējā, iekšējā auss

pakasīt aiz auss

spalvainas ausis

ausu ārsts

auss eja

auss iekaisums

nedzirdīgas, kurlas ausis

saberzēt nosalušas ausis

ausīs džinkst, dūc, zvana, dun, šalc, rūc, šņāc

mūsu auss skaņas svārstības uztver tikai no 15 līdz 20000 hercu intervālā

我們耳能感覺到的聲音範圍僅僅是從15到20000赫茲

suns aprimst kaukt un aizdomīgi paceļ ausis

狗停下吼叫，懷疑地豎起耳朵

slēpt ko no ziņkārām ausīm

不讓……給好奇的人聽到/發現

labas ausis

vājas ausis

nē, es redzu: jūsu ausim mani vārdi ir tukša skaņa

不，我明白了：我的話對你來說不過是耳旁風

nolaist cepures ausis

būrtnīca ar ausīm

durvīs parādās večuks... ziemas cepures ausis nokarājas uz abām pusēm kā dažkārt zaķim

an old man showed up at the door... the ears of his winter hat were hanging on both sides as bunny ears sometimes do


bads

源自原始波羅的語 *bad-，源自印歐語原始印歐語 *bʰedʰh₂-（原始印歐語 *bʰedʰ- (“按，彎”)的元音交替；參見bēda），原義可能為“彎曲，按壓（某人身體）之物”，與梵語 बाधः (bādhaḥ, “困難，障礙”)有關。與方言立陶宛語 bãdas等同源。

mērdēt badā

ciest badu

mirt badu, badā

novārgt aiz bada

bada nāve

bada cietējs, badacietējs

bada streiks

meža zvēriem trūka barības... ceļu malās bieži atrada badā nobeigušos meža dzīvniekus

森林裡的動物缺少食物……鐵軌邊經常能看到餓死的動物

pēc kāda laika izcēlās tanī pašā zemē liels bads... rudzu vairs nebija nevienam ne graudiņa

後來這裡又發生了一場大饑荒……所到之處不見粒穀

skābekļa bads

miega bads

grāmatu bads

audi un orgāni cukurslimniekam ir cukura badā


asi

尖利地（ass的副詞形）

asi izvīlēts zāģis

asi trīts cirvis


arka

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 arcus (“弓”)的陰性形（對比法語 arche (“弓”)、晚期拉丁語 arca，源自arcus）。

loka arka

pusapļa arka

akmeņu arka

loga, durvju, vārtu arka

arkas cekuls

triumfa arka

dzelzceļa tilta varenās arkas

neredzēti līkumaini koki, kuru savijušās lapotnes veido dabiskas arkas

unseen cranked trees whose intertwined foliage forms natural arches


balss

源自原始波羅的語 *balsas，源自原始印歐語 *bʰel-, *bʰol- (“發出聲音，說話，吼叫，吠”) + -so (*bʰol-so-s)。與立陶宛語 bal̃sas, 俄語 болтать (boltatʹ, “交談”), 方言балдить (balditʹ, “老是重複說某些東西”), 古高地德語 bellan, 德語 bellen (“吠”), 中古低地德語 bulderen, 德語 poltern (“發出隆隆聲；大聲說話”)同源。

spēcīga balss

balss trīc, dreb

balss tembrs, spēks, augstums

balss aparāts

balss saites

lasīt balsī

pacelt, raudāt balsi

priecīga, skumja balss

dusmīga, mierīga, vienaldzīga balss

生氣的，平靜的，冷漠的語調

（只聞其聲，不見其人的）人

kadā balss ierunājās aiz muguras

zemes balss

sirds balss

augsta, zema balss

dziedātāja balss

balss diapazons

augšējā balss

pastāvīga balss

balsu kustība

dziedāt pirmo balsi

dziesma divām balsīm

putnu balsis

lakstīgalas balss

vēja balss

tautas balss

sabiedrības balss

naida balss

cilvēcības balss

tauta, kam bija atņemta sava balss

nodot, atdot, dot (savu) balsi

izšķirt jautājumu ar balsu vairākumu

absolūtais balsu vairākums


aste

源自i/n-詞幹的*astis的一 e-詞幹變體，源自原始波羅的語 *asti- < *aš-sti-。更遠的原始印歐語來源可能有: (a) *aḱ-sti- ← *aḱ- (“尖的，邊緣的；石頭”)（參見ass (“尖的”)），意思由“尖的（東西）” > “螫針” > “尾巴”； (b) *ost(h)- < *Host(H)-, *h₃ésth₁- (“骨”)，意思由“骨” > “尾骨” > “尾巴”（參見冰島語 rōfa (“狗尾，貓尾”) ← 古諾爾斯語 rófa (“馬尾有骨的部位”)）。 (a) 情況中，同源詞包括立陶宛語 akstìs (“扦子，魚刺”) akštìs (“扦子，魚刺，芒刺”), 教會斯拉夫語 осътъ (osŭtŭ, “多刺的水生植物”), остъ (ostŭ, “扦子，魚刺，芒刺”), 俄語 ость (ostʹ), 捷克語 osť, 波蘭語 ość, 俄語 осот (osot, “多刺的植物”), 保加利亞語 о́сът (ósǎt), 捷克語, 波蘭語 oset。 (b) 情況中，同源詞包括赫梯語 *ḫaštai, 梵語 अस्थि (asthi), 古希臘語 ὀστέον (ostéon), 阿爾巴尼亞語 asht, 吐火羅語B āsta, 拉丁語 os（可能costa (“肋骨”)），並可能包括所有 (a) 情況的同源詞，參見原始印歐語 *Host(H)-, *h₃ésth₁-。

zirga aste

suņa aste

vilka aste

gaiļa aste

pāva aste

kaķis pa to laiku bija izlavījies no pagalma un, izlējis asti, lēni gāja prom

the cat, meanwhile, had gotten out of the yard and, straightening (his) tail, slowly went away

kas sunim asti cels, ja pats necels

who is going to raise a dog's tail if not for the dog himself

lidmašīnas aste

kleitas aste

komētas aste

garas rindas stāvēja pie kasēm... paša astē iestājās arī tēvs

there were long lines at the cashiers... father joined at the very tail (= end) (of one of the lines)


botānika

botārnikas lekcijas

botānikas katedra

botānikas nozares

pētījumi botānikā

botānika ir sena zinātne; cilvēki par augiem interesējās jau sirmā senatnē

植物學是一門古老的科學，古代的人們已經對植物很感興趣了

jau piektajā un sestajā klasē man ļoti patika botānika

五、六年級的時候我就已經很喜歡植物學了


liellops

liellopu gaļa

liellopu tauki

līdzās piena ražošanai mūsu saimniecība nodarbojas ar liellopu audzēšanu gaļai

除了產奶，我們農場還養肉牛


bumbieris

bumbieru sula

bumbieru kompots

žāvēti bumbieri

ēst bumbieri


bumbiere

bumbieres koksne

vasaras bumbiere

bumbieru kaitēkļi

bumbieru slimības

stādīt bumbieres

potēt bumbieres


vērsis

源自原始印歐語 *wers-, *wr̥s- (“雄性”)。與立陶宛語 ver̃šis (“牛犢；〈方〉公牛”), 古普魯士語 werstian (“牛犢”)（可能*wersistian?）, 梵語 वृष (vṛṣa, “公牛，雄性”), वृषन् (vṛṣan, “男人；種馬；公牛”), 阿維斯陀語 𐬬𐬀𐬭𐬱𐬥𐬌 (varšni, “公羊”), 拉丁語 verrēs (“公豬”)等同源。

darba vērsis

vēršu pajūgs

vērša gaļa

vēršu cīņas


brūns

借自中古低地德語 brūn或中古荷蘭語 bruun或源自東弗里斯蘭語（對比薩特弗里斯蘭語 bruun (“褐色的”)）。可能在15世紀與褐色的衣服一同借入，但直到17世紀末18世紀初才出現在詞典中（有的來源認為以前褐色的衣服在拉脫維亞不普遍使用）。此前類似的表達有ruds（頭髮，眼睛）和bērs（馬的毛色）。

tumši, gaiši brūns

brūns galds

brūni mati

brūnas acis

brūna krāsa

brūnais lācis

saulē iedegusi, brūna seja


burts

原為動詞burt (“變魔術”)的陽性過去分詞。burt原義為“雕刻（出記號，多在樹上）”，burts原義為“樹上留下的記號”。與立陶宛語 bùrtas (“巫術”)等同源。

lielais burts

mazais burts

rakstīts, drukāts burts

latīņu, gotu, grieķu burti

metāla, koka burti

burtu garnitūras

burtu liešana


bailes

源自baile的複數形或不再使用的單數形，與baidīt (“驚嚇”)詞幹相同。源自原始波羅的語 *bai + -l，源自原始印歐語 *bʰoi-，*bʰei- (“擊打”)的元音變形。與立陶宛語 bailùs (“害怕”), 梵語 भीरु (bhīru, “害怕”)等同源。

aklas, paniskas bailes

bailes no tumsas

viņu sagrābj bailes

izraisīt bailes

sastingt, iekliegties bailēs

dzīvot vienās bailēs

drebēt, nobālēt aiz bailēm

nāk atkal eksāmenu laiks... nāk uztraukums un bailes līdzi

考試又要來了……緊張、恐懼隨之而來

bailes lūgt padomu

meitenēm ir bailes nākt pie viesiem

bailes par bērna veselību

bailes par bērniem

bailes par savu veselību

viņam ir bailes, ka viņu neizsmej

man visu laiku bija bailes par zirgiem

viņam bija drusku bailes par to, kāda izvērtīsies sastapšanās ar meiteni

他有點擔心和女孩的約會最後會怎樣


bulta

借自中古低地德語 bolte (“閂”)，或源自中古荷蘭語 bult (“閂”)（對比德語 Bolzen, 英語 bolt），最早於17世紀見諸詞典。

bultas uzgalis

bultu maks

izšaut bultu

kā bulta

bulta norāda uz pagrieziena virzienu

the arrow indicates the direction of the turn

spidometra bulta

voltmetra bulta

atraut bultu

aizšaut durvīm priekšā bultu

ratu bulta

bultas galva

būvkoku savienošana ar bultām


balts

源自未成詞的動詞*balt (“變白”)（原是過去分詞；對比立陶宛語 bálti），17世紀拉脫維亞語派生動詞baltīt (“塗成白色”)，後被其他動詞代替，派生自balts ← 原始波羅的語 *bal- ← 原始印歐語 *bʰel-, *bʰol- (“發光的，白色的”)。與立陶宛語 báltas, 蘇多維亞語 baltas等同源。在一些印歐語言中，詞幹*bʰel-, *bʰol-的變形一般見於與水或濕潤地方有關的詞中，可能是水面反射的光使得其看起來發光顯白：伊利里亞語 *balta (“濕地，沼澤”), 阿爾巴尼亞語 baltë (“泥地，沼澤”), 原始斯拉夫語 *bolto (“沼澤，湖”) (教會斯拉夫語 блато (blato, “湖”), 俄語 болото (boloto, “濕地，沼澤”；方言“水窪，湖”), 捷克語 bláto (“泥地，沼澤”), 波蘭語 błoto (“泥地，沼澤”))。這種用法也見於波羅的語言中，如古普魯士語地名 Namuynbalt（沼澤）。拉脫維亞語中的痕跡在湖、沼澤的名稱中 (Baltenis, Baltiņa purvs)，可能是balti (“波羅的人”)的來源。

balts papīrs

balts kā sniegs, krīts, piens, kauls

dzīvnieks ar baltu spalvu

baltais zaķis

nokrāsot durvis baltas

balta kafija

Baltais nams

baltais karogs

baltās naktis

baltie asinsķermenīši

baltais vīns

balta bārda

galva balta kā ābele

頭頂一抹白，如同蘋果樹（指白頭髮）

baltā rase

baltie kolonizatori

uzvilkt sestdienā baltu veļu

(俄國內戰時期) 白軍的

balto armija, balto karaspēks

balto uzbrukums


balts

主流觀點是源自詞幹balts (“白色的”)的舊用法，用於有水的地名，波羅的海名稱的來源（拉丁語 Mare Balticum）；可能古普魯士語 *balt-所指的地名大多數是海邊。另一種說法是拉丁語 Mare Balticum派生自古諾爾斯語 balti, 丹麥語 balte ← 拉丁語 balteum (“帶”)（參見德語 Belt (“海峽”)），可能是源自波羅的海的狹窄，或海峽中眾多的島嶼。

baltu tautas

baltu valodas

baltu valodniecība


aut

源自原始波羅的-斯拉夫語 *ou- ←原始印歐語 *h₃ew-。與立陶宛語 aũti, 原始斯拉夫語 *uti- (“穿上”) (> *jьzuti, *obuti), 赫梯語 [需要文字] (unu-, “裝飾，裝扮”), 拉丁語 *uō (“穿上”) (> exuō, induō)同源。

zēns āva kājas

aut kājas pastalās

aut kurpes kājas

nosēdos uz akmens un gribēju aut kājas, bet kurpes bija ļoti sabristas — 我坐在一塊石頭上，想穿上鞋子，但是鞋子太濕了
（請為本使用例添加中文翻譯）

Žanis āva kājās stulmeņu zābakus

(與kājas連用) 準備旅行

un tūliņ ķēniņš aun kājas savu sievu meklēt

很快國王動身去找自己的妻子


bumba

gumijas, ādas bumba

futbola, basketbola, volejbola bumba

tenisa bumba

piesūknēt bumbu

rotaļāties ar bumbu

mest bumbu

bumba atlec no zemes

apaļs kā bumba

dekoratīvas stikla bumbas

biljarda bumbas

fugasa bumba

šķembu bumba

bumba ar laika degli

ķīmiskā bumba

ūdeņraža bumba

mest bumbas

kā bumbas sprādziens


akuzatīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 accūsātīvus。

akuzatīvs atbild uz jautājumu “ko?”


bullis

tīršķirnes bullis

vaislas bullis

nikns kā bullis


caurums

atslēgas caurums

izurbt sienā caurumu

caurums koka stumbrā

caurums jumtā

caurumi cimdos, zeķēs


celis

源自原始波羅的語 *kelH- ← 原始印歐語 *kʷel(H)- (“轉，移動”)（參見kult）。原義為“移動的地方；器官”。與立陶宛語 kelỹs, kẽlis, 方言kialis, 教會斯拉夫語 колѣно (kolěno), 俄語 колено (koleno), 古希臘語 κῶλον (kôlon, “器官”), κωλῆ (kōlê, “股骨”)等同源。.

stīvs celis

ceļa lūzums

sēdēt tēvam uz ceļiem

sniegs mežā bija dziļš, vai līdz ceļiem

sieviete pastiepa zilās kleitas malu tālāk pāri ceļiem

女人把她藍色裙子的褶邊伸過膝蓋

meitene pieliec celi, kā skolā mācīts

女孩照學校教的那樣彎曲膝蓋


būt

源自原始波羅的-斯拉夫語 *bū́ˀtei ← 原始印歐語 *bʰuH- (“生長，繁榮”) ( > “成為，是”)。過去式形源自*bʰew-wi，現在時形源自原始印歐語 *h₁es- (“是”): *h₁ésmi > esmu等，第三人稱形源自其他來源；參見ir, nav。

būt vai nebūt

tas ir (t.i.)

ir vairāki šās dziesmas varianti

這首歌有（存在）很多版本

lietus beidzot pārgājis, bet saules nav

mēs būsim mājā

viņš vakar bija Rīgā

kur tu biji?

govis ir ganībās

grāmata ir uz galda

pilsētā ir rūpnīcas

spainī ir ūdens

maizes somā nebija

mūsu mežā ir stirnas

daudzi Ceilonas skolotāji bijuši VI Vispasaules jaunatnes un studentu festivālā Maskavā

many teachers (from) Ceylon were at the VI All-World youth and student festival in Moscow

“varam sākt sapulci” Jānis teica; “vairāk neviena nebūs”

“我們可以開始會議了，” Jānis 說，“沒有其他人了。”（沒有別人會來了）

būt arodbiedrībā jau desmit gadu

to be (= participate, work) in the trade union for ten years

(第三人稱，+與格) 擁有

viņiem ir divistabu dzīvoklis

zvejniekiem ir jauni tīkli

vai tev ir nauda?

mātei ir māsa

meitenei bija draudzene

man ir darbs

mums bija uzdevums

我們有個任務 a task

šodien man nebūs laika

latviešiem ir teika par Lāčplēsi

拉脫維亞人有個“殺熊者”的傳說

viņam bija pamatoti argumenti

mums ir priekšlikums

(第三人稱，+與格) 有（表示整體與部分的關係）

ābelei ir balti ziedi

viņam bija brīnišķīgi skaidras un laipnas bērna acis

he had wonderfully clear and kind child's eyes

viņam ir skaļa balss

aktierim ir talants

tev ir labs noskaņojums

pagalmā bija liels tracis

kas ir, ir; kas būs, būs

tur viss kārtībā... nelielā neskaidrība tikai, kad īsti būs kāzas

一起準備就緒……只有一點點不確定性，是婚禮確切會在什麼時候舉行（發生）

lai būtu kā būdams

tā ir laime

būs labi

man ir auksti

laiks būšot saulains

kas bija dzīve, kas bija cilvēks bez liela sapņa?

生活是什么，沒有遠大理想的人又是什麼？

助動詞，用於組成複合時態、語態。

esmu atnācis

bijām aizbraukuši ciemos

我們已經離開前往拜訪其他人

nav dzirdēts

par to ir jārunā

tas būtu jāredz

viņš esot tur strādājis

darbs būšot pabeigts

他們說工作要（被）完成了


demokrātija

通過其他歐洲語言，源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)，δῆμος (dêmos, “普通人”) + κράτος (krátos, “統治”)。

sociālistiskā demokrātija

tautas demokrātija


ciems

源自原始印歐語 *ḱeym- (“村莊，家”) (參見saime (“家庭”))，源自*ḱey-, *ḱoy- (“位於；在……扎營；居住”)；因此本詞原義為“營地”。參見 *kaims (> kaimiņš (“鄰居”)) 。因為原始印歐語 *ḱ 在拉脫維亞語中應變為 *š > s, 而非 c, 所以有人認為ciems和波羅的語族同源詞派生自原始印歐語 *kʷeyə- (“安靜的”)，或是借詞，源自原始日耳曼語 *haimaz (“村莊”)；但也有很多波羅的-斯拉夫語族詞彙有 *ḱ的不規則變化 (*ḱey-/*key-) 。與立陶宛語 kiẽmas (“後院，村屋，村莊”), kaímas (“村莊”), 古普魯士語 caymis (“村莊”), 蘇多維亞語 aucima (“村莊”), 原始日耳曼語 *haimaz (“房屋，村莊”) (哥特語 𐌷𐌰𐌹𐌼𐍃 (haims, “村莊”), 古高地德語 heim (“住所，房屋”), 德語 Heim, 英語 home), 古希臘語 κώμη (kṓmē, “村莊”) (對比κεῖμαι (keîmai, “躺下”))等同源。

liels, mazs ciems

ciems jūras krastā

viss ciems saskrēja skatīties

ciema padome

ciema teritorija

rajona pilsētas un ciemi


bērns

源自*berns，元音 [èɾ] > [æ̀ːɾ]，源自原始波羅的語 *bernas ← 原始印歐語 *bʰer- + -no-s。意思從 “攜帶” > “負擔，攜帶之物” > “（孕婦體內帶著的）嬰兒” > “小孩”。與立陶宛語 bérnas (“年輕男人；小孩；男孩；僕人”), 蘇多維亞語 barnaj (“孩子”) (< *bernai), 原始日耳曼語 *barną (“小孩”) (哥特語 𐌱𐌰𐍂𐌽 (barn), 瑞典語 barn, 英語 bairn (“小孩”)；“負擔”：原始斯拉夫語 *bermę < *bermen- (方言俄語 бере́мя (berémja, “負擔”)), 古典亞美尼亞語 բեռն (beṙn), 古希臘語 φέρνη (phérnē, “嫁妝”)；“懷孕的”：俄語 бере́менная (berémennaja), 波蘭語 brzemienna ← brzemienny (“滿載的”)；“出生”：古希臘語 φέρμα (phérma, “土裡長出的果實”), 古英語 ġeberan (“提出；生下”), 德語 gebären, 英語 bear, be born等同源。

mazs bērns

raudošs bērns

nerātns bērns

neiznests bērns

ārlaulības, nelikumīgs bērns

bērna audzināšana

auklēt bērnu

kopt bērnu

mācīt bērnu

adoptēt bērnu

bērnu ratiņi

bērnu autiņi

bērnu nams, bērnunams

bērnu dārzs, bērnudārzs

bērnu laukums

bērnu literatūra

bērnu ārsts

bērnu spēle

tu runā kā bērns

vienu vecāku bērni

兄弟姐妹，同一父母的子女

pieauguši bērni

viņai ir vienpadsmit bērnu: septiņas meitas un četri dēli

她有11個孩子：7個女兒，4個兒子

“vai, māt, Brūnaļai teļinš!” meitene priecīgi sasit rokas... “Brūnaļa mani vairs nepazīst...” “viņai bail, ka tu nedari pāri viņas bērnam”

“啊，媽媽，Brūnaļa（牛）生了頭小牛！”女孩高興得拍起手來……“Brūnaļa 好像不認識我了……” “她怕你傷到她的孩子”

:Template:詩 屬於特定土地、民族、國家等的人

tu biji krietnais tautas bērns

dziesma, ai dziesmiņa, skani skaļi / visur, kur Latvijas bērniem mājas!

song, oh little song, do sound loud / everywhere where Latvia's children have homes!


cukurs

借自德語 Zucker，最早見於17世紀，作sukurs，可能通過立窩尼亞語 sukker。cukurs在19世紀，頭音由 s “更正” 為 c [ts]。借自意大利語 zucchero (通過中世紀拉丁語 zuccarum)，借自阿拉伯語 سُكَّر (sukkar)，源自 ；波斯語 شکر (šakar) ← 梵語 शर्करा (śarkarā, “蔗糖 ← 砂礫”)。

biešu cukurs

niedru cukurs

smalkais cukurs

cukura graudiņi

cukura sīrups

dzert tēju ar cukuru

mēs arvien dzērām tik saldu kafiju, ka cukurs vēl palika neizkusis krūzītes dibenā

我們喝咖啡甜過頭了，杯底還有沒溶解的糖

dabiskie cukuri

vienkāršie cukuri (monosaharīdi)

piena cukurs (laktoze)

augļu cukurs (fruktoze)

vīnogu cukurs (glikoze)

cukuri labi šķīst ūdenī, un līdz ar to tie ātri izsūcas caur gremošanas orgānu sieniņām, ātri nokļūst asinīs un ātri var tikt izmantoti organismā

sugars dissolve well in water; consequently, they are quickly absorbed through the walls of the digestive organs, quickly enter the blood(stream) and can quickly be used in the organism


daļa

與動詞dalīt (“分開，分享”)詞幹相同。

saule apspīd daļu istabas

lielākā daļa klausītāju

大多數觀眾，大部分的觀眾

daļa patiesības

pa daļai

pa daļām

pa lielākai daļai

sadalīt ēdamo vienlīdzīgās daļās

pārdalīt laukumu vairākās daļās

viena ceturtā daļa, ceturtdaļa

ķermeņa daļas

mašīnas rezerves daļas

koncerta otrā daļa

republikas austrumu daļa

saņemt savu mantojuma daļu

padarīt savu darba daļu

armija daļa

finanšu daļa

plānu daļa

sanitārā daļa

vai tev arī tur ir kāda daļa

kas man daļas / kas man par daļu

kas tev par daļu!


decembris

源自拉丁語 december (“第十個月”)，源自拉丁語 decem (“十”)（指羅馬曆法的第十個月）。

auksts decembris

pirmais decembra sals

žurnāla decembra numurs

piektais decembris

termiņš līdz 15. decembrim

decembra sākumā uzsniga sniegs

drīz pienāks īsās decembra dienas

很快白天短的十二月就要到來了


desmit

源自名詞desmits (“十個”)，源自*desimtis，音素換位，源自原始波羅的語 *dešimtis ← 原始印歐語 *déḱm̥t (“十”) +後綴 -(t)i-s。

skaitīt līdz desmit

pieci un pieci ir desmit

desmit un desmit ir divdesmit

desmit ābolu

samaksāt desmit latu

nobraukt desmit kilometru

desmit gados man jāapmāca...

in ten years I have to train, instruct...

pulkstenis ir desmit

lekcija sākas desmitos

jāgaida līdz desmitiem


darīt

原是*dert (“分開”)的反復體，源自原始波羅的語 *der- ← 原始印歐語 *der- (“分開，撕開，剝”)。意思的變化：“分開，撕開” > “切，砍” (參見darināt kokus “剝，割枝條”) > “（像木匠一樣）通過切來製作” > “製作，做”。與立陶宛語 darýti (“做，製作”)等同源。

darīt mājas darbus

darīt darāmo

parādīt, kas jādara

ko tu tur dari?

jāsāk kaut ko darīt

nē, mājās nav ko darīt

Ints vairs nedarīja nekā; sastindzis, nekustīgs viņš gulēja gultā

Ints didn't do anything anymore; stunned, he just lay immobile in bed

lamatas!... kur skriet?... kur bēgt? ir kaut kas jādara!...

a trap!... where to run?... where to flee? there must be something to do!...

“iesim, iesim”, sacīja Andriksons, “jālūko dzēst; darīsim, ko spēsim”

“走吧，走吧。” Andriksons說道, “我們必須把火滅了；做點我們能做的事情”

darīt nedarbus

darīt muļķības

darīt blēņas

nedarīt neko sliktu

darīt visu, kas ienāk prātā

es to nedrīkstu darīt

dara, ko grib

dara, kā patīk

pareizi darīts

aplam darīts

tā nedrīkst darīt

darīt sāpes

dāvana dara zēnam prieku

nedarīt kaunu savam kolektīvam

slaucējs jautājoši uzlūkoja Lieni: “madāma man atkal dara netaisnību”, šī sacīja

the milker looked questioningly at Liene: “again madam does injustice to me,” she said

ko pats negribi sev darām, to nedari citiem

saki, ko lai es daru melnajam runcim?

告訴我，我要給這隻黑貓做些什麼？

smaids darīja seju pievilcīgu

skarbais noraidījums darīja neiespējamas tālākas pārrunas

harsh rejection made further negotiations impossible

labi izvēlētas atskaņas dara dzejas valodu fonētiski skanīgāku

well-chsosen rhymes make poetic language phonetically more resonant, melodious

darīt alu, sviestu

darīt desas

darīt pastalas

sīki putni ligzdu dara

:Template:舊 閉上 (+ ciet，舊寫法 cieti；對比德語 zumachen)

jūs acis cieti darāt


dievs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *deiwas ← 原始印歐語 *deywós。原義可能為“光”，“天空” (“明亮的那一個”) (見於)。

(基督教、首字母常大寫) 上帝

lūgt dievu

ticēt dievam

dieva kalps

dieva tiesa

dievs (pa)sargi! pasargi dievs! lai dievs (pa)sarga!

mīļais dievs! mans dievs!

reliģijai raksturīgs uzskats, ka pasauli radījis dievs

一般認為宗教的普遍特征是有上帝創造世界

dieva valstība

seno grieķu dievi

romiešu dievi

pagāniskie dievi

kara dievs


deviņi

源自東波羅的語*dewin- ← 原始波羅的-斯拉夫語 *newin-（參見septiņi, astoņi ← 原始波羅的語 *aštō-） ← 原始印歐語 *h₁néwn̥, *néwn̥ (“九”)。可能和*néwos- (“新的”)詞幹相同；原始印歐語的數字系統似乎以4為一進，兩個4（8）之後，9是第一個(“新的”)複雜數字(對比奧塞梯語 фараст (farast, “九”) = фар (far, “過”) + аст (ast, “八”))。
東波羅的語和斯拉夫語族的頭音 d 一般解釋為異化作用，*newin-的n'，可能也是受desmit中頭音 d 的影響。也有認為原始印歐語 *néwn̥ < *h₁néwn̥， h₁n 的吐字類似 d。這可能導致方言變體的出現 (*néwn, *déwn)，兩種形式並行，前者派生出東波羅的語言，後者進入古普魯士語。與立陶宛語 devynì, 古普魯士語 newīnts (“第九”), 教會斯拉夫語 девѧть (devętĭ), 俄語 девять (devjatʹ), 烏克蘭語 де́вять (dévjatʹ), 白俄羅斯語 дзе́вяць (dzjévjacʹ), 保加利亞語 де́вет (dévet), 捷克語 devět, 波蘭語 dziewięć, 哥特語, 古高地德語 𐌽𐌹𐌿𐌽 (niun), 德語 neun, 英語 nine, 梵語 नवन् (navan), 古希臘語 ἐννέα (ennéa) (< *en néwa), 拉丁語 novem, 吐火羅語A, 吐火羅語B ñu等同源。

skaitīt līdz deviņi

četri un pieci ir deviņi

trīsreiz trīs ir deviņi

uzrakstīt ciparu deviņi

no deviņiem atņemt četrus

samaksāt deviņus latus

deviņi kilogrami

deviņas grāmatas

pulkstenis ir deviņi

darbs sākas deviņos

seanss sākas deviņos vakarā

viņš gaidīja līdz deviņiem


domāt

借自古東斯拉夫語 думати (dumati) (參見俄語 ду́мать (dúmatʹ))，可能與doma (“想法”)同源，均最早見於17世紀。

loģiski domāt

lēni domāt

domāt par dzīves mērķi

viņš domāja, ko darīt

priecājās un domāja par to, kad viņš īsti bijis laimīgāks

(he) rejoiced and thought about when he had really been happier (than now)

domāt par nākotni

domāt par aizvadīto dienu

domāt par redzētajiem cilvēkiem

to think about the people (one) has seen

domāt par tikšanos ar draugiem

droši vien arī viņš patlaban domā par savu tēvu vai māti

他現在可能在想念他的父母

es domāju, ka viņš nav vainīgs

ko tu par to domā?

tēvocis visu, ko domāja, pateica skaidri un atklāti

叔叔把他的想法都清晰地說了出來

domāt par saviem bērniem

domāt par savu ādu

tik viena vienīgā tu esi, māmiņa... tu, mani mīlējot, par sevi nedomā

母親……您是唯一愛我，而不顧自己的人

es domāju palikt mājās

svētku priekšvakaru viņš bija domājis pavadīt viens

假期前夕，他計劃一個人過

kuram no mums tas bija domāts?

nav ko domāt

nav ko domāt sadzīvot ar Kaspariem

和Kaspars一起住，那是想都不用想（肯定不可能）

vai tas ir domāts man?


draugs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *draugás ← 原始印歐語 *dʰrewgʰ- (“其他，第二”)，由此派生出兩類意思：“朋友” / “敵人，惡魔”（參見拉丁語 hostis“陌生人” → “敵人”；hospes“陌生人” → “主人”）。波羅的、斯拉夫語言中，最終只留下了“朋友”的意思。“其他，第二”的古義留存於民歌中(draugs vīrs (“其他人”)；方言drauga bērns (“繼子”))。

朋友 指（對人）友好的動物。

bernības, skolas draugs

孩提時期的，學校裡的朋友

tuvs draugs

sirsnīgi draugi

būt draugu pulkā

būt draugos

laulātais draugs

dzīves, mūža draugs

mājas draugs

laimei vajadzīgs draugs, ar ko būtu daudz kā kopīga: gan sapņi un prieks, gan uzskati un rūpes

for happiness a friend is necessary, with whom there would be a lot in common: dreams and joys, opinions and concerns

Ints un Zints dzīvo vienā mājā, mācās vienā skolā, vienā klasē un sēž vienā solā; abi saucas par draugiem un turas kopā kā divi dadži

Ints and Zints live in the same house, study in the same class in the same school, and sit in the same bench; both call themselves friends and keep together like two thistles

četrkājainais draugs

zēns ar suni bija nešķirami draugi

男孩和狗是不可分離的朋友

abi kaķi bija draugi

dabas draugs

mūzikas draugi

grāmatu draugi

kino draugu klubs


dzeltens

( + -ens)派生自古形容詞dzelts (“黃色的”)，見於古民歌和現在某些方言中，但不再進入標準語（可能是因為和dzelts (“被扎的”)同音）。*dzelt的過去分詞，源自原始波羅的語 *gel- ← 原始印歐語 *ǵʰelh₃- (“發光”)（參見zelts (“金”)以及其他顏色詞：對比zils (“藍色的”), zaļš (“綠色的”)）。與立陶宛語 geltónas, 古普魯士語 gelatynan（可能是 geltaynan的轉寫錯誤；中性複數？），原始斯拉夫語*žьltъ (< *gilt-) (俄語 жёлтый (žóltyj), 白俄羅斯語 жо́ўты (žóŭty), 烏克蘭語 жо́втий (žóvtyj), 保加利亞語 жълт (žǎlt), 捷克語 žlutý, 波蘭語 żółty)等同源。

tumši, gaiši, koši dzeltens

dzeltens zieds

dzeltens taurenis

dzeltena krāsa, gaisma

dzeltens papīrs

parkā rudens vējš dzenā dzeltenas, sakaltušas lapas

公園裡，秋風吹下一片枯黃的葉子

tumši, gaiši, koši dzeltens

dzeltens zieds

dzeltens taurenis

dzeltena krāsa, gaisma

dzeltens papīrs

dzeltens kā vasks

tumši, gaiši, koši dzeltens

dzeltens zieds

dzeltens taurenis

dzeltena krāsa, gaisma

dzeltens papīrs

dzeltenā rase

ūdeņraža bumba nepazīst izņēmumu; tai ir vienādi visi: baltie, dzeltenie un melnie

不管是白人、黃種人還是黑人，沒人了解氫彈


dzīvnieks

源自dzīvs (“活著的”) + -nieks，或可能源自dzīv(ot) (“生活”) + -nieks。原義為“活著的人”，“居民”（現為dzīvotājs, iedzīvotājs）。19世紀60年代出現“動物”的義項，是尤里斯·阿伦南斯所用，對比俄語 живо́тное (živótnoje)，70年代進入詞典。此前也有其他表達（如dzīvs radījums (“活物”)，lops (“家畜”)、zvērs (“野獸”)）。

zemākie dzīvnieki

dienas, nakts dzīvnieki

meža dzīvnieki

mājas dzīvnieki

izmēģinājumu dzīvnieki

reti dzīvnieki

aizsargājami dzīvnieki

izmirstoši dzīvnieki

dzīvnieku gaļa

dzīvnieku tauki

dzīvnieku valsts

dzīvnieku pasakas

tautas dziesmas atklāj dzīvnieku nozīmi cilvēku dzīvē un māca bērniem tos mīlēt un saudzēt

民歌表現了人們生活中動物的重要性，教孩子們愛護動物


dzert

源自原始波羅的語 *ger- ← 原始印歐語 *gʷer-, *gʷor-, *gʷerh₃- (“狼吞虎嚥”)。“喝”的意思僅見於波羅的語族。與立陶宛語 gérti, 蘇多維亞語 terd (< *gert), 古普魯士語 girtwei (“讚揚”) (< “因讚揚……而喝”), 原始斯拉夫語 *žьrati < *gьrati (俄語 жрать (žratʹ, “狼吞虎嚥”), 捷克語 žrati, 波蘭語 żreć), 梵語 गिरति (girati, “狼吞虎嚥”), 古希臘語 βιβρώσκω (bibrṓskō, “吃”), βορά (borá, “食物，肉，咬一口”) (< *gʷor-), 拉丁語 vorāre (“狼吞虎嚥”) (< *gʷor-)等同源。

dzert kafiju, tēju, vīnu

teļš dzer pienu

putni dzer ūdeni

visu mūžu labprāt esmu dzēris alu

I have drunk beer with pleasure my whole life

govis sanāk pie dīķa dzert

“dzert gribas,” puika sūrojās

“我想喝水。”男孩抱怨道

dzert zāles

dzert aspirīna tableti

viņa dzēra vasaru kā zieds, kas atplaucis vienai dienai

她享受夏日，就像只開放一天的花一樣

vīrs dzer tikai tad, ja mājās viss nav kārtībā

只有家裡一團糟的時候，丈夫才會酗酒

tad viņš iesāka dzert: vakaru pēc vakara viņš streipuļodams no kroga pārnāca mājā

然後他開始酗酒：夜復一夜他從酒吧踉踉蹌蹌地回到家

宴飲，為……而乾杯，慶祝，赴宴，參加（宴會）

tagad, Aivar, es dzeru uz jūsu laimi!

現在，Aivars，我為你的快樂乾杯！

kāzu godu mēs dzērām, kāzu dziesmas dziedājām

我們為婚禮歡飲，唱起婚禮的歌曲

tagad jādzer Brīviņa bēres

現在（咱們）不得不去參加Brīviņš的白事了

pēdīgi viņš vaicāja, kad Kristīne vēloties, lai tiktu kāzas dzertas?

最後他問道，Kristīne打算什麼時候請喝喜酒


dārzs

與zārds (“堆料架”)同源，兩詞有易位，但聲調不同(dārzs 是去聲的 [àː]，zārds 是平聲的 [āː])，可能是意思不同導致聲調有區別。對比立陶宛語 žárdas (“叉狀的枝條，堆料架”), žárdis (“桿”)，žar̃dis (“馬廄；園子”)。意思變化可能是: “木質結構” > “柵欄” > “柵欄圍起來的地方” (參見zirgu dārzs “馬廄”，mēness dārzs “月暈”) > “園子”。與立陶宛語 dar̃žas等同源。

piemājas dārzs

skolas dārzs

sakņu dārzs

augļu dārzs

puķu dārzs

dārza žogs

dārza zeme

dārza zāģis

dārza māja

dārza zemenes

uzrakt dārzu

ravēt dārzu

dārzā rindās kā sargi stāvēja ķirši ar tikko kā sarkt sākušiem ogu čemuriem

in lines in the garden, like guards, stood the cherry (trees) which had just started to produce red berry clusters

Žanis Vītols vēl atceras, cik ļoti dēlam patika liepu dārzs, kas bija tepat pie dravas

Žanis Vītols還記得他兒子很喜歡養蜂場旁邊的椴樹林

pilsētas dārzi un parki

dārza kafejnīca

ainavu dārzs

dārzu arhitektūra

Rīgas centrā ir tik daudz parku, kuru dēļ to dēvē par dārzu pilsētu

里加市中心有很多公園，因此里加又被稱作“花園城市”

圈，棚，畜欄，為飼養動物而圈定的地

zirgu dārzs

koku dārzs

tas nebūs aploks, bet vistu dārzs

kad taisās lietus, tad ap mēnesi var redzēt gaišu riņķi: mēness dārzu

將要下雨時，人們可以看見月亮周圍有明亮的環：月暈


ezis

源自原始波羅的語 *ežis ← 原始印歐語 *h₁eǵʰis (“刺猬”)，可能源自 eǵʰi-no-s “對付蛇者” > “吃蛇者”。與立陶宛語 ežỹs, 方言ẽżis, 原始斯拉夫語 *ežь (俄語 ёж (jož), 烏克蘭語 方言ож (ož), 保加利亞語 еж (ež), 捷克語 方言jež, 波蘭語 jeż), 古高地德語 igil (< *eǵʰil-), 中古低地德語 egel, 德語 Igel), 古希臘語 ἐχῖνος (ekhînos), 古典亞美尼亞語 ոզնի (ozni)等同源。

eža adatas

ass kā ezis


lingvistika

matemātiskā lingvistika


elektrons

elektronu teorija

elektronu lampa

elektronu mikroskops, electronmikroskops

elektronu vadītspēja


ezers

源自原始波羅的-斯拉夫語 *eźera- (“湖”) ← 原始印歐語 *eǵʰerom (“湖”)，源自詞幹*eǵʰ- (“邊界”) (參見拉脫維亞語 eža)。意思從“邊界”變為“湖”可能是由於湖泊常作為地區之間的邊界。與立陶宛語 ẽžeras, 古普魯士語 assaran ([azaran]), 蘇多維亞語 ziro (< *eziro < *ezero), 原始斯拉夫語 *ezero (教會斯拉夫語 ѥзєро (jezero), 俄語, 烏克蘭語 о́зеро (ózero), 白俄羅斯語 во́зера (vózjera), 保加利亞語 ѐзеро, 捷克語 jezero, 波蘭語 jezioro等同源。

Sīvera ezers

jūras piekrastes ezers

ieapaļš, izstiepts ezers

šaurs, dziļš ezers

rāms ezers

peldēties, zvejot ezerā

ezeru nogulumi

ezeriem bagāts apvidus

te tumšāks, te gaišāks, te noslēpumaini spulgodams, te kūpēdams miglā, ceļa malā dus ezers

by the road side there lay a lake, here darker, there lighter, here mysteriously reflective, there clouded in fog


februāris

源自拉丁語 februārius，源自februa，februum的複數，可能源自拉丁語 febris (“發熱”)，源自原始印歐語 *dʰegʰ- (“燒”)。

šogad ir auksts februāris

piektais februāris

februāra demokrātiskā revolūcija

februāra vidū bija salts, gaišas naktis


galva

源自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

cilvēka, suņa, čūskas galva

galvas muskuļi

pagriezt galvu

pamāt ar galvu

saņemt galvu rokās

purināt, kratīt galvu

galva sāp

galvas tabletes

sirma galva

mazgāt galvu

sukāt, ķemmēt galvu

galva balta kā ābele

likt cepuri galvā

siet lakatu galvā

riskēt ar savu galvu

心智，理解力，記憶力，頭腦

gaiša, gudra galva

cilvēks ar galvu

zināt no galvas

rēķināt galvā

paturēt skaidru galvu

naglas, skrūves galva

āmura, cirvja galva

valdības galva

ģimenes galva

septiņu galvu liela ģimene


fizika

通過其他歐洲語言，源自古希臘語 φυσικός (phusikós, “自然的”)。

teorētiskā fizika

eksperimentālā fizika

elementārdaļiņu fizika

šķidrumu fizika

cietvielu fizika

plazmas fizika

vakuuma fizika

fizikas stunda

fizikas skolotājs


gaļa

源頭不完全明晰。可能與舊動詞galēt (“殺”)詞幹相同 (參見dzelt (“叮”))，原義可能為“被殺的動物”。另一種說法是與俄語 го́лый (gólyj, “裸露的”)同源，原義為“裸露的肉”。代替了miesa（現在特指“人肉”）。與蘇多維亞語 fała (*gala)等同源。

cūkas, aitas, jēra gaļa

vērša, liellopu gaļa

zivju gaļa

trekna, liesa gaļa

jēla, zaļa gaļa

cepta, vārīta, žāvēta gaļa

malta gaļa

gaļas šķēle

gaļas kvalitāte

sālīt, sautēt gaļu

kāposti, pīrāgs ar gaļu

gaļas ražošana, rūpniecība

truša gaļu, tāpat kā teļa gaļu, organisms viegli izmanto... ar savu maigo un patīkamo garšu tā atgādina vistas gaļu

rabbit meat, like veal (lit. calf meat), can be easily utilized (i.e. digested) by the (human) organism... with its mild and pleasant taste, it is reminiscent of chicken meat

(屬格，作形容詞) 有肉的

gaļas produkti

gaļas buljons, zupa

gaļas mērce

gaļas kotletes, pīrāgi

gaļas konservi

(屬格，作形容詞) 產肉的

gaļas cūka, govs

gaļas lopi

gaļas cāļi

gaļas olbaltumvielas

kur gaļa, tur kauli; kur āda, tur spalva

mans ievainojums nav smags, bet lode iedzinusi no šineļa gaļā vilnas piku

我傷得不重，但是子彈穿過了大衣裡的羊毛，扎到了我的肉裡

auglis (parastajai mandelei) no sāniem saspiests olveida kaulenis ar ādainu gaļu

從另一方面看，杏樹的果實是扁橢圓形的核果，果肉粗糙


gulta

派生自動詞gult (“躺下”) (參見gulēt (“躺，睡”))，原義為“彎曲”，通過分詞形gults。與立陶宛語 gùlta (“躺下的地方”), gùltas (“睡覺的地方；湖谷”)等同源。

dzelzs, koka gulta

saliekamā gulta

vienguļama gulta

divguļama, divvietīga gulta

laulības gulta

gultas galvgalis, kājgalis

sēdēt uz gultas malas

klāt gultu

likties gultā

kāzu gulta

gultas režīms

gulēt uz gultas

guļamistabā bija divas platas gultas ar baltām segām un lieliem, platiem spilveniem

臥室裡有兩張寬床，上面鋪有白色的毯子和大枕頭


govs

源自拉脫維亞語 *gùovis，源自東部原始波羅的語 *guowis ← 原始印歐語 *gʷṓws (“牛”)。與赫梯語 [需要文字] (guwau-), 古典亞美尼亞語 կով (kov), 原始斯拉夫語 *govędo (“牛”) (俄語 говя́дина (govjádina, “牛肉”), 方言говя́до (govjádo, “牛，牛肉，牛油”), 白俄羅斯語 гавя́да (havjáda, “家畜”), 保加利亞語 говедо (govedo, “奶牛，牛”), 捷克語 hovado (“奶牛，牛”)), 古高地德語 chuo (德語 Kuh, 荷蘭語 koe, 英語 cow, 瑞典語 ko, 冰島語 kýr), 原始凱爾特語 *bow- (古愛爾蘭語 bó, 愛爾蘭語 bó, 蘇格蘭蓋爾語 bò, 中古威爾士語 bu) 拉丁語 bōs, bōvis (“公牛，牛”), 方言vos (意大利語 bove, bue, 法語 bœuf, 羅馬尼亞語 bou, 西班牙語 buey, 葡萄牙語 boi)等同源。

govju ferma

govju ēdināšana

piena govs

slaukt govis

govs stāv ciet, ir ciet


grīda

源自原始波羅的-斯拉夫語 *grindā́ˀ ← 原始印歐語 *gʰr̥ndʰ-éh₂ ← *gʰrendʰ- (“梁，板”) ← *gʰer- (“有凸出部分”)。與立陶宛語 grindà (“橋板，梁，泥地”), grindìs (“地板”), 古普魯士語 grandico (“厚板，梁”) (< *grandikā, *grandā的指小詞), 俄語 гряда́ (grjadá, “摞；花叢；〈方〉板材；架子；主梁”), 古諾爾斯語 grind (“格柵”), 古英語 grindel, 古高地德語 grintil (“柵欄，桿子”), 拉丁語 grunda (“屋頂”) (< *grondʰeh₂)等同源。

dēļu grīda

parketa grīda

ķieģeļu grīda

grīdas dēlis

likt grīdu

mazgāt grīdu

kaila grīda

deju grīda


galds

源自原始波羅的語 *geld-, *gald- ← 原始印歐語 *geldʰ-, *goldʰ- (“削，刮，挖”)。語義變化可能是“削過的，刻過的，挖過的（東西）” → “從木塊削成板” → “槽，木製容器” (參見aizgalds) → “餐桌”。與立陶宛語 gélda (“槽，木製容器”), 古普魯士語 galdo等同源。

četrstūrains, apaļš, garš galds

pulēts, krāsots galds

riekstkoka galds

darba galds

virtuves, ēdamistabas galds

tualetes galds

izvelkamais galds

galda atvilktne, stūris

galda lampa, pulkstenis

galda drāna, galddrāna

galda teniss

mazgāt galdu

pārklāt galdu

sasēsties ap galdu

operācijas galds

ielikt rakstāmpiederumus galdā

izņemt grāmatu no galda

noglabāt dokumentus galdā

aizslēgt, atvērt galdu

sameklēt galdā papīru

lūgt pie galda

bagātīgs dzīru galds

viesību galds

lepns kāzu galds

pilns galds

full table (i.e., with a lot of food, drinks)

tukšs galds

empty table (i.e., with little or no food, drinks)

siltais, aukstais galds

kafijas galds

pusdienu galds

galda runa

kalpu galds

saimnieku galds

mucas galdi

laivas galdi

gultas galdi

kuļmašīnas galds


grāmata

借自古東斯拉夫語 грамота (gramota, “字母表，書寫；讀寫能力；文檔”) (參見俄語 гра́мота (grámota, “讀寫能力；官方文件”)，借自古希臘語 γράμματα (grámmata, “書寫符號，字母”)。13世紀借入拉脫維亞語，最初指宗教方面的文書，16世紀開始作為印刷文字的意思。到19世紀70年代，也可指其他文字；19世紀末，意思固定在“書”上。.

daiļliteratūras grāmata

skolas grāmata

mācību grāmata

bērnu grāmata

bilžu grāmata

pasaku grāmata

grāmatu krājums

grāmatu veikals

grāmatu izstāde

grāmatu plaukts, grāmatplaukts

lasīt grāmatu

iecerēt, rakstīt grāmatu

grāmatu gudrība

telefona grāmata

romāna pirmā grāmata

sūdzību un ierosinājumu grāmata

parakstīties viesu grāmatā

atklājās viņa piezīmju grāmata, kurā viņš bija ierakstījis savas slepenākās domas, baidīdamies tās izrunāt

his note book was found, in which he had written his most secret thoughts, fearing to say them out loud

parasta mājas grāmata... uz vāka uz raksts “Liepu ielā 2”; iekšējās lapās ziņas par iemītniekiem

a normal house book ... on the cover (the words) “2 Liepa street;” the pages inside (have) information on the occupants

pēc tam viņš bija mācījis grāmatu citiem ciema bērniem

然後他教其他村子裡的孩子們讀書

viņi tikai pajautā: “vai grāmatu jau proti?”, “vai tev drīz nebūs jāsāk staigāt skolā?”

他們只是問：“你會讀書嗎？”，“你不是很快就要去上學了嗎？”

augsti un bagāti kungi no pilsētas rakstot mērnieka cienīgam tēvam grāmatas, lūgdami, lai viņus arī pielaižot pie tās balles

high and wealthy city gentlemen, they say, wrote letters to the honorable father of the surveyor, praying that he would let them to the ball


ieleja

auglīga ieleja

upes gultne ielejā

doties pa nogāze uz ieleju

šķērsot ieleju

ciems atradās augstienē, un ielejā kā nomesta josta locījās maza upīte

村莊位於高地，山谷處有一條如帶的小河


iezis

dolomīta ieži

kaļķakmens ieži

kalnu ieži

apakšzemes ieži

rūdas ieži

mēness ieži

magmatiskie, metamorfie ieži

sedimenta ieži, nogulumu ieži, nogulumieži

visa ciemata apkārtne pilna brīnišķīgiem granīta, marmora un citiem iežiem

這個村子附近滿是各種漂亮的花崗岩、大理石和其他石頭

tā kā granīts sastāv no vairākiem minerāliem un... veido veselus kalnus, to vairs nevar saukt par minerālu, bet gan par iezi... tātad kvarcs, vizla un laukšpats ir minerāli, bet šo minerālu sakopojums - granīts ir jau iezis

since granite is composed of several minerals and... forms the entire mountain, it can no longer be called a mineral, but a rock... likewise quartz, mica and feldspat are minerals, but the combination of these minerals - granite - is already a rock

smilšakmens iezis

sarkanā malā iezis

Zvārtes iezis


ilgi

很長時間（ilgs的副詞形）

ilgi vērot, skatīties

ilgi strādāt, lasīt

cik ilgi tu būsi ceļojumā?

gaidīt stundām ilgi


ilgs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *dílˀgas ← 原始印歐語 *dl̥h₁gʰós。Karulis 認為斯拉夫語族和印度語族的d- 是前綴性的，但共同構擬把 *d 變成了詞根的一部分，拉丁語和日耳曼語族也見 *dl → l 的簡化。

ilgais
ilgāks (comparative)
visilgākais (superlative)
ilgi

aizbraukt uz ilgu laiku

pēc ilgiem laikiem atgriezties

sarunāties par ilgu

ilgs brauciens, ceļojums

ilga pastaiga

ilga cīņa

ilgs miegs

nodzīvot ilgu mūžu

desmit minūšu ilgs pārtraukums

ilga pieredze

ilgie novērojumi


iela

派生自動詞iet (“走”)。與立陶宛語 eilė̃ (“線，層，次序”)，方言eilà等同源。

asfaltēta iela

bruģēta iela

smilšaina iela

taisna, līkumota iela

plata, šaura iela

klusa, troksnaina, dzīva iela

安靜的，嘈雜的，有生活氣息的街道

pilsētas galvenās iela

ielas drūzma

ielu krustojums

ielu apgaismojums

ielu dzelzceļš

staigāt pa ielām

iet pāri ielai

demonstranti iziet ielās

ielas šķērso dzelzceļa līniju

tas ir kiosks pie pilsētas dārza, kur šķērsojas ielas un kustība diezgan dzīva

it is a kiosk (newsstand) at the city garden, where the streets cross and the movement (of passers-by) is quite lively

taures kliedza un dzina no ielas prom uz trotuāra ikvienu, kas būtu mēģinājis pārkļūt uz otru pusi

the horns were yelling and driving away from the street and onto the sidewalk anyone who might try to cross to the other side

karā nopostīta iela

ielas muzikanti

ielas tirdzniecība

ielu cīņas

Alberta iela (Rīgā)

dzīvot Kalna ielā

Dzirnavu ielā 5

izmest, izsviest no ielas'

把……扔到街上（趕出房門；掃地出門）

nams atrodas Krišjāņa Barona un Dzirnavu ielas stūrī

(屬格，作形容詞) 街道的，街邊的，街頭的

ielas tērps, apģērbs, kurpes

ielas žargons

ielas meita, ielasmeita


janvāris

源自拉丁語 iānuārius。

auksts un sniegains janvāris

janvāra sals, puteņi

tas notika janvarī

trešajā janvārī

primais janvāris ir Jaungada diena


istaba

借自古東斯拉夫語 истьба (istĭba, “房間，浴室”) (參見原始斯拉夫語 *jьstъba, 教會斯拉夫語 истьба (istĭba), 俄語 изба (izba, “農房，村屋”))，借自拉丁語 stuba (“房間”) (西班牙語 estufa (“暖爐”), 葡萄牙語 estufa (“溫室”), 法語 étuve (“乾燥爐”))或原始日耳曼語, *stuba (“（加熱的）房間”)(對比德語 Stube (“房間”), 英語 stove)。13世紀之前借入拉脫維亞語，詞典中最早見於17世紀(ustuba, ustaba)。

liela, gaiša istaba

istabas logi, durvis

istabas iekārta

mēbelēta istaba

ieiet istabā

uzgaidāmā istaba

skolotāju istaba

istabas puķes

istabas lampa

istaba stāvēja uz kalnā starp vecu ozolu un egli

農房位在山上，兩邊是老橡樹和雲杉


jērs

jēra gaļa

lēns kā jērs


jūlijs

源自拉丁語 iūlius（尤里烏斯·愷撒之月），可能源自Iovilios。

saulainas jūlija dienas

veikt darbu līdz 21. jūlijam

jūlijs un augusts Latvijā viskārstākie mēneši

在拉脫維亞，七八月是最熱的月份


jumts

原為動詞jumt (“蓋屋頂”)的過去分詞，源自原始波羅的語 *jumt ← 原始印歐語 *yew-, *yū- (“結，綁”) + m。與原始斯拉夫語 *jǫtъ (“屋頂”) (→ 俄語 прию́т (prijút, “庇護，撤退”))等同源。

skārda jumts

šīfera jumts

ruberoīda jumts

kārniņu jumts

niedru jumts

slīps jumts

jumta skārds

jumta pape

jumta naglas

jumta plakne

salabot jumtu

jumta istaba, jumtistaba

automobiļa jumts

trolejbusa jumts

vagona jumts


jūnijs

源自拉丁語 iūnius（朱諾之月），可能源自原始印歐語 *yuwn̥kós ← *h₂óyu (“生命力”)。

ekskursija notieks jūnija

septiņpadsmitais jūnijs

jūnijā - saule liec visgarāko loku, naktij atļauts tikai nedaudz stundu

六月太陽角度最高，夜晚只有數小時

pirmajā jūnijā pa Jelgavas ielām dosies teatralizēts brauciens

六月一日葉爾加瓦會有花車巡遊


inde

20世紀新詞，1922年由《科學術語詞典》帶入，代替德語化的:Template:k。源自舊式/方言詞indeve (“疾病；惡靈；毒”)，J. Endzelīns認為是源自庫洛尼亞語（參見立陶宛語方言indėvė (“毒，惡，惡靈”)），可能源自*in- (拉脫維亞語 ie-) + 動詞dot (“給”)或dēt (“下蛋，放”)。語義變化可能類似德語 Gift: “放進去的東西” → “毒”。或可能源自“惡靈”意思的其他詞彙及其同源詞，如indeve ← *in- (“否定前綴”) + dievs，“非神” > “惡，惡靈”（參見類似的nedievs）。也可能是原來表示“惡靈”和“疾病”的兩詞混淆而成。還有可能受中古荷蘭語 inde (“終結，死亡”), inden (“死亡”)影響，是荷蘭水手帶到庫爾蘭公國 (1561-1726)的。

bišu inde

čūsku inde

indes koncentrācija

čūsku indes zobi

indes dziedzeri

sagatavot indi

neitralizēt indi

mūsdienu zinātnei labi zināma ļoti iedarbīga inde: kālija cianīds

現代科學中有一種著名的劇毒物：氰化鉀

tabakas lapas satur nikotīnu, kas ir stipra sirds inde

煙草葉含有尼古丁，對心臟有強毒性

viņš nestrīdas pretim... bet šaubu un neticības indi pa kādam pilienam iepilina katrā sarunā

he did not counterargue... but he added doubt and drops of the poison of unbelief in every conversation


jūs

源自原始波羅的語 *yu- ← 原始印歐語 *yū́ (“你們”)。非主格形式是後造的，類比 u-詞幹詞語：新賓格*júns > jūs，新屬格*jūsōn > jūsu (參見古普魯士語 iouson)，新與格*jūmus > *jumus > jums。與立陶宛語 jūs, 古普魯士語 ioūs, iaūs, 哥特語 𐌾𐌿𐍃 (jus), 梵語 यूयम् (yūyam) (< *yūš-)等同源。

kur jūs, zēni, bijāt?

小夥子們，你們，在哪裡？

steidzieties, jūs jau gaida!

快點，他們已經在等著你們啦！

kurš no jums ir vecāks: Birkenbaums, Gulbis vai Jānis?

esat, Birutiņ, un tu, Ansi... esat mani bērni, tikai es neesmu jūsu īstais tēvs

būt uz jūs (ar kādu), uzrunāt (kādu) ar jūs

to be on jūs (with someone), to address (someone) with, as jūs

(Ilga:) āgrāk jūs tā nerunājāt... (Marts:) jūs toreiz bijāt maza meitene un nekā nesapratāt

(Ilga:) 先生，您以前沒這麼說過…… (Marts:) 小姐，您那時候還是個小女孩，什麼也不懂

pateicos par Jūsu palīdzību

Kalniņa kungs, vai Jums šis jautājums ir skaidrs?

Kalniņš先生，您明白問題了嗎？


jauns

源自原始波羅的-斯拉夫語 *jauˀnás ← 原始印歐語 *h₂yéwHō，代替*naujs (“新的”) (對比立陶宛語 naũjas (“新的”))。與立陶宛語 jáunas (“年輕的”), 古普魯士語 *jaun- (人名Jawne, Javne), 蘇多維亞語 iaunis, 教會斯拉夫語 юнъ (junŭ), 俄語 ю́ный (júnyj), 烏克蘭語 юний (junyj), 捷克語 jinoch (“年輕人”), 哥特語 𐌾𐌿𐌲𐌲𐍃 (juggs), 德語 jung, 英語 young, 梵語 युवन (yuvana), 拉丁語 iuvenis等同源。

jaunais
jaunāks (comparative)
visjaunākais (superlative)

年輕的，年齡小的，新生的

jauns cilvēks, vīrietis

jauna sieviete

jaunie lasītāji, vēlētāji

jaunie lācēni

jauns mežs

jaunas atvases

viņa izskatās jaunāka par saviem gadiem

jaunas dienas

jauna skaista balss

sirdi vajag paturēt jaunu, tad cilvēks nekad nebūs vecs

Jauns Mēness

jauns ciemats

jauna pilsēta

jaunas konstrukcijas mašīnas

jauna sintētiskā šķiedra

jauna luga, opera

kas jauns?

jaunie kāposti

jaunā raža

新上任的，新就職的，新手的

jauns skolotājs, ārsts, advokāts

jauno autoru apvienība

jaunais pāris

jauns mētelis

jaunas kurpes

tirgoties ar jaunām un lietotām grāmatām

sākt jaunu dzīvi

jauns darbs

jauna uztvere, pieeja, metode

jauni plani, nodomi

sācies jauns gads

Jaunie Laiki

jaunais gads, jaungads

Jauna Derība

jauns ilustrēts izdēvums

jaunā stila (Gregora) kalendārs

jaunā ortografijā


kalps

借自古東斯拉夫語 холпь (xolpĭ, “農奴，奴隸”) (參見俄語 холоп (xolop))，借自突厥語族（或源自原始印歐語 *kel-, *skel- “分支，幼苗”）。借入最晚為13世紀；詞典中最早見於17世紀。

strādāt par kalpu

muižas kalpi

pieņemt, atlaist, algot kalpus

kalpu klēts

kalpa ļaudis

kāds kungs, tāds kalps

kalpi bija laukstrādnieki, kas salīguši strādāt pie saimniekiem par algu (graudā, vēlāk arī daļēji naudā)

farmhands were rural workers who were hired to work for a farmer for wages (paid in grain, later also partially in money)

deputāts ir tautas kalps

dieva kalps

tumsas kalpi

pīķa kalps

kapteinis sāka dalīt kārtis, un Vilks izklaidīgi ņēma tās pretī... tur bija viens kalps un trīs dāmas

the captain began to deal the cards, and Vilks distractedly took them... there were one jack and three queens


aborts

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 abortus，aborior (“流產”)的完成主動分詞，ab + orior (“出現”)。

mākslīgs aborts

legāls aborts

izdarīt abortu

grūtniecības pārtraukšanos līdz tās 28. nedēļai sauc par spontānu abortu

妊娠28周以前中止妊娠叫做自然流產

Verners pierunājis, lai Lilija taisot abortu, bet viņai bijis bail

Werner試圖說服Lilija去流產，但她害怕


kakls

源自原始波羅的-斯拉夫語 *kaklas ← 原始印歐語 *kʷokʷlo-s (*kʷékʷlos (“圈，輪”)的變體)，源自*kʷel- (“轉，移動”) (參見celis (“膝蓋”))。與立陶宛語 kãklas, 原始日耳曼語 *halsaz (哥特語 𐌷𐌰𐌻𐍃 (hals), 德語 Hals)等同源。

tievs, garš, īss kakls

zoss kakls

kakla skriemeļi

izstiept kaklu

aptīt šalli ap kaklu

iekaisis kakls

skalot kaklu

kumoss iespiedies kaklā

kliegt, brēkt pilnā kaklā

pudeles kakls

vāze ar garu kaklu

dzemdes kakls


agresija

通過其他歐洲語言，源自拉丁語 aggressiō (“進攻”)。詞尾為 + -ija。

imperiālistu agresija

izraisīt agresiju

lai novērstu melno agresiju... šahists upurēja kvalitāti

為了抵擋黑方的進攻……旗手犧牲了出棋的質量


iz

源自原始波羅的-斯拉夫語 *iź, *iś ← 原始印歐語 *h₁eǵʰs (“從”)。與立陶宛語 iš, 方言iž, 古普魯士語 is, 原始斯拉夫語 *jьz (教會斯拉夫語 из (iz), 俄語 из (iz)), 古希臘語 ἐξ (ex), ἐκ (ek) (方言ἐς (es)), 拉丁語 ex, ē, 庫爾德語等同源。

iz apakšzemes

Vanags izņēma glāzes iz skapja

Vanags從櫃子裡拿出眼鏡

...lai šis karogs / iz tavas rokas nes mums uzvaru...

因此你手上的這面旗幟給我們帶來了勝利


kartupelis

借自波羅的德國低地德語 Kartoffel, Kartuffel (對比高地德語 Kartoffel, 丹麥語 kartoffel)，源自羅曼語族；對比羅曼什語 tartuffel, 意大利語 tartufalo ← tartufo (“块菌”)。最早見於18世紀初。

kartupeļu (lakstu) puve

kartupeļu šķirnes

rakt kartupeļus

kartupeļu maiss

mizot, vārīt, cept kartupeļus

kartupeļu biezenis, biezputra


karogs

13世紀以前借自古東斯拉夫語 хоругы (xorugy, “旗幟”)。常與（詞源上不相關的）karot (“開戰”)聯繫。

Latvijas karogs

karoga kāts

nest karogu

kuģa karogs

karoga emblēma, uzraksts

balts, melns, sarkans karogs

白色的，黑色的，紅色的旗幟

pacelt, nolaist karogu

karogs (nolaists) pusmastā

pulka, biedrības karogs

zem (kā) karoga


karote

源自原始波羅的語 *kar-ōut-, *kar-uot- (+後綴 -uot)，源自原始印歐語 *(s)ker-, *kor- (“切”)。原義可能是刻/挖過的東西。與立陶宛語 prakartas (“槽”), 古普魯士語 pracartis (“砖斗”), 原始斯拉夫語 *koryto (“槽”) (俄語 коры́то (korýto), 保加利亞語 кори́то (koríto, “溝壑”), 捷克語, 波蘭語 koryto (“槽，（河）床”)), 梵語 करोटि (karoṭi, “碟，碗，杯”)等同源。

zupas, deserta karote

sudraba, koka karote

ēst ar karoti

karote cukura, ievārījuma


astrofizika

通過其他歐洲語言，源自古希臘語 ἄστρον (ástron, “天體”) + 拉脫維亞語 fizika (“物理學”)。

astrofizikas laboratorija


anatomija

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 anatomia，借自古希臘語 ἀνατομία (anatomía)，源自ἀνατέμνω (anatémnō, “切碎”)，ἀνά (aná) + τέμνω (témnō, “切”)。

cilvēka, dzīvnieku, augu anatomija

mikroskopiskā, salīdzināmā anatomija

anatomijas kurss

anatomijas atlants

vīrieša anatomija

auss, acs anatomija


karalis

借自立陶宛語 karãlius，借自白俄羅斯語 каро́ль (karólʹ)，源自人名Charlemagne (拉丁語 Carolus, 德語 Karl, Karol)。Atis Kronvalds於1870年引入。流行原因可能是和俄語 король (korolʹ, “王”)的相似，以及和karš (“戰爭”)的形近，基本代替了來自日耳曼語族的ķēniņš。

Anglijas karalis

skotu karalis

karaļa dinastija

kronēt karali

Zagroba ir cirku karalis

zvēru karalis


apostrofs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 apostrophus，借自古希臘語 ἀπόστροφος (apóstrophos)，派生自動詞ἀποστρέφω (apostréphō)。

lietot apostrofu

likt apostrofu vārdu beigās


antropoloģija

源自古希臘語 ἄνθρωπος (ánthrōpos, “人”) + λόγος (lógos) + -ija。

antropoloģijas problēmas

antropoloģijas muzejs

etniskā antropoloģija

filozofiskā antropoloģijā


arheoloģija

源自古希臘語 ἀρχαιολογία (arkhaiología, “古代傳說，歷史”) ← ἀρχαῖος (arkhaîos, “古，老”) + λόγος (lógos)。後綴為-ija。

arheoloģijas pētījumi

lekcijas par arheoloģiju

nodarboties ar arheoloģiju

viņš kļuva par profesoru Austrumeiropas arheoloģijā

他成為了一名東歐考古學教授


astronomija

通過其他歐洲語言，源自拉丁語 astronomia ← 古希臘語 ἀστρονομία (astronomía)，ἄστρον (ástron, “星”) + νόμος (nómos)，後綴為-ija。

vispārēja astronomija

sfēriskā astronomija

zvaigžņu astronomija

astronomijas kurss


bioloģija

派生自古希臘語 βίος (bíos, “生活”) + -λογία (-logía)，1800年左右進入拉脫維亞語。詞尾為-ija。

molekulārā bioloģija

bioloģijas fakultāte

bioloģijas zinātņu kandidāts, doktors

zivju bioloģija


kaķis

可能受日耳曼語族影響: kaķis < *katis，源自陰性*kate (參見方言katene (“小貓”))，先是在庫洛尼亞方言，後擴展到其他方言和標準語。與立陶宛語 katė̃, 古普魯士語 catto ([kato]), 俄語 кот (kot), 中古高地德語, 中古荷蘭語 katte, 德語 Katze, 英語 cat, 拉丁語 cattus, catta等同源。

melns kaķis

kaķis murrā

kaķis noķēris peli

veikls kā kaķis

acis kā kaķim


miza

egles, kārklu miza

raupja miza

ābolu, kartupeļu miza

banāna miza

nolobīt apelsīnam mizu


kaza

可能借自俄語 коза́ (kozá)（“公山羊”和“母山羊”非同源：āzis、kaza），不像其他波羅的語族語言(立陶宛語 ožỹs, ožkà; 古普魯士語 wosux ([vōzuks]), wosee ([vōzē]))，可能對比早期的*āze (留存於地名Āzes)。

mājas kazas

kalnu kazas

kazu vilna

kazas bārda

kazu piens

kazu siers

slaukt kazu


karš

源自原始波羅的語 *karyas ← 原始印歐語 *koryos ← *ker-。與立陶宛語 kãras, 方言kãrias, 古普魯士語 kargis ([karjis], “軍隊”) (16世紀錯拼為kragis), karyago (“旅行”, 字面意思是“戰路”), 中古愛爾蘭語 cuire (“軍隊”), 哥特語 𐌷𐌰𐍂𐌾𐌹𐍃 (harjis), 古諾爾斯語 herr, 德語 Heer (“軍隊”), 古希臘語 κοίρανος (koíranos, “指揮官”) (< *koiros < *koryos)等同源。

Pirmais pasaules karš

Otrais pasaules karš

aizstāvēšanās, uzbrukuma karš

agresīvs karš

taisnīgs karš

koloniālais karš

pilsoņu karš

nacionālās atbrīvošanās karš

partizānu karš

krusta karš

karš pret iebrucējiem

ķīmiskais karš

bioloģiskais karš

bakterioloģiskais karš

kodoltermiskais karš

kara kurinātāji, kūrēji

izcēlās karš

kara sākums

pieteikt karu

uzvarēt karu, karā

zaudēt karu, karā

izbeigt karu

doties karā

atgriezties no kara

karš ir tās politikas turpinājums ar varmācības līdzekļiem, kuru piekopa karojošo lielvalstu valdošās šķiras jau ilgi pirms kara

war is the continuation, by means of violence, of policies which were practiced by the ruling classes of the warring countries long before the war

(屬格，作形容詞) 戰爭的

kara bēgli

kara veterāns

kara invalīds

kara stāvoklis

kara darbība

kara gājiens, karagājiens

kara lauks, karalauks

kara gūsteknis

kara noziedznieks

(屬格，作形容詞) 軍事的

jūras kara flote

kara rūpnīca

kara medicīnas dienests

kara hospitāls, ārsts

kara lidmašīna

kara dienests, karadienests

kara apgabals

kara skola, karaskola

kara akadēmija

kara zinātne

kara māksla, karamāksla

kara noslēpums

kara tribunāls

kara tiesa

kara bāze, osta

kara mūzika

kara klausība, karaklausība

kara kungs

aukstais karš

ideoloģiskais karš

ekonomiskais karš

jāpiesaka bargs karš pret māņticībām

開展嚴厲反對迷信的戰爭是必需的

vārdu karš

aizmirsušies nemitīgie mājas kari par jaunām kleitām

they (had) forgotten the persistent domestic wars about new dresses


komats

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 comma，借自古希臘語 κόμμα (kómma)，源自κόπτω (kóptō, “切”)。

ierakstīt, likt komatu

atdalīt ar komatu

komats latviešu valodas rakstos ir visbiežāk lietotā pieturzīme, un tā funkcijas ir ļoti daudzveidīgas

逗號是拉脫維亞語書寫中最常用的標點符號，其功能多種多樣

“cik ir tauku procents?” jautā Antoniņa... “trīs, komats, deviņi”, tas atbild

“脂肪率是多少？” Antoniņa 問道……“三點九。”他回答道


kivi

通過其他歐洲語言，借自毛利語 kiwi。

kivi dzimta

kivi ir putni, kas dzīvo tikai Jaunzēlandē

幾維鳥是一種只生活在新西蘭的鳥

kivi ir subtropu auglis ar brūnu, pūkainu mizu un zaļu mīkstumu

奇異果是一種亞熱帶水果，皮棕色而多毛，果肉呈綠色

kivi pēc formas atgādina olu


krūms

可能換位自*kurms（ur̄ > rū），源自原始波羅的語 *kurmas ← 原始印歐語 *kr̥-mo-s ←*kr̥-，*ker-, *sker- (“轉，彎”)（參見拉脫維亞語 cers）。意思變化可能是：“轉，彎” > “被轉，彎的物體” > “塊” > “堆成一塊的植物→灌木”。與立陶宛語 krū́mas, 古普魯士語 kirno等同源。

lazdu, ceriņu, rožu krūms

ērkšķu krūms

krūmu audze

krūmu puduris

aronija ir vidēja lieluma daudzgadīgs krūms ar spīdīgām, eliptiskām lapām, baltiem ziediem

aronia is a perennial bush of average size with glossy elliptical leaves (and) white flowers

amerikāņu krūmu asterēm ir lieli ziedi ar stingriem kātiem

the American aster bushes have large flowers with strong stems

iziet cauri krūmiem

krūmu vista

krūmos uzkalnītē kāds pamanīja 45 milimetru lielgabalu

有人發現在山上的灌木叢中隱藏著一座45毫米火箭炮


kurls

源自*kurt，（古）動詞kurst (“空心的，凹陷的，被刺破的”) + -l (參見方言kursls，源自kurst)。語義變化是“有洞的” > “耳朵有洞的，耳朵損壞的” > “聽力不好的” > “聾的”。與立陶宛語 kur̃čias, 方言kur̃las, kur̃tas, 教會斯拉夫語 крънъ (krŭnŭ, “聽覺/嗅覺不好的”), 阿維斯陀語 𐬐𐬀𐬭𐬥𐬀 (karna), 庫爾德語等同源。

kurlais
kurlāks (comparative)
viskurlākais (superlative)

kurlas meitenes

būt kurlam ar labo ausi

viņa bija pilnīgi kurla, sen jau atradinājusies klausīties un mēģināt saprast, ko citi runāja

她已經完全失聰，很久之前她就放棄了去聽和理解別人話的意思

ausis bija pilnīgi aizkritušas, viņš gāja kā kurls

(his) ears were completely closed, he walked as if deaf

ausis kurlas no lādiņu kaucieniem un detonācijām

他的雙耳因為炮彈爆炸而失聰

būt kurlam pret labiem padomiem

Ieva bija un palika pret šiem svarīgiem krusttēva pierādījumiem kurla

Ieva was and remained deaf to her uncle's important (pieces of) evidence


krāsa

起於13世紀，借自古東斯拉夫語 краса (krasa, “美麗，華麗”) (對比俄語 краса́ (krasá))，源自原始印歐語*ker- (“燃燒，發光，發熱”) (參見拉脫維亞語 karsts)。原是東部方言，18世紀開始傳播到其他地區，原義為“健康的臉色”。19世紀初受俄語 краска (kraska, “顏料”)的影響，出現了“物體（自然）的顏色”之義。19世紀中葉意思擴展，代替了德語化的pērve, perve (“顏料”)（仍見於方言）。

balta, melna, sarkana krāsa

spilgta, spoža krāsa

auksta, silta krāsa

krāsas piesātinātība

krāsu gamma

krāsu redze

krāsu aklums

krāsu televīzija

auduma krāsa

ziedu krāsa

āda krāsa

bez krāsas

tipogrāfijas krāsa

krāsu kārba

eļļas krāsa

emaljas krāsa

krāsu palete

akvareļa krāsa

uzlikt, uzklāt krāsu

jaukt, atšķaidīt krāsas

notīrīt veco krāsu

aizstāvēt savas sportistu komanadas krāsas

emblēma valsts krāsās


kvieši

源自*kvietis (複數kvieši, 屬格*kvietya > kvieša，新單數kviesis類比造出)，源自原始波羅的語 *kʷiet- ← 原始印歐語 *kʷeyt- (“發光；明亮的，白色的”)，源自詞幹*kew-, *ḱew- (“發光”) + -t。語義變化可能是“明亮的（那）一個” > “小麥”，根據其顏色。與立陶宛語 kviečiaĩ, 單數kvietỹs, 原始日耳曼語 *hwaitja- (古諾爾斯語 hveiti, 挪威語 kveite, 古高地德語 weize, 德語 Weizen, 古英語 hwæte, 英語 wheat)等同源。

kviešu milti

kviešu maize

kviešu lauks

sēt kviešus

pļaut kviešus


labums

augstākā labuma milti

materiālie labumi

dabiskie labumi

sabiedriskie labumi

rupēs par tautas labumu

gūt garīgu labumu

galds pilns visādiem labumiem


kuģis

借自中古低地德語 kogge (“體寬/圓的船”)，或源自古弗里斯蘭語 kogge, 中古荷蘭語 kogge，也可能源自古諾爾斯語 kuggi (“航海船”)或瑞典語 kogg (“商船”)。14-15世紀由日耳曼語族語言經漢薩同盟傳至波羅的海沿岸。在拉脫維亞語中最初只是水手俚語，17-18世紀隨瑞典影響傳播開來（也有18世紀的作家提及，kuģis主要在里加使用，liela laiva在其他地方多見）；到19世紀中期，本詞已經成為標準語通用詞。

pasažieru kuģis

tirdzniecības, zvejas kuģis

glābšanas kuģis

okeāna, jūras, upes kuģis

mīnu kuģis

kuģa korpuss, priekšgals, pakaļgals

kuģa klājs

kuģa kapteinis, apkalpe

kuģa žurnāls

uzkāpt uz kuģa

nokāpt no kuģa

kuģu būvētava

kara kuģis

lidmašīnu bāzes kuģis

空中交通工具 （lidaparāts）

gaisa kuģis, gaisakuģis

kosmikais, kosmosa kuģis


krēsls

一些研究者認為借自斯拉夫語族，可能是原始斯拉夫語 *kreslo，與*krosno (“織機”)有關。其他的一些研究者認為這無法解釋波羅的語族的同源詞（參見方言kreslis (“可拆卸的雪橇靠背”), kreša (“小椅”), 方言立陶宛語 krãsė, kresė̃ (“椅”), krẽstas (“長椅”)），斯拉夫語族的同源詞實際上借自波羅的語族。後者的依據是：南斯拉夫語支沒有如此的對應（保加利亞語是後期借詞）。如果確實成立的話，則krēsls（通過原始波羅的語 *krēs- + l）與動詞krest (“搖晃 ← 編織”)有同一詞幹（關於“搖晃”和“編織”之間的關係，參見古諾爾斯語 hrista (“搖晃”), 中古低地德語 risten (“編織”)）：原始印歐語 *kert-, *kret-，源自*(s)ker- (“轉，彎”)。本詞最初的意思應為“編織物”（民歌說明最早的椅子確實是用柳條編織出的）。與立陶宛語 krė́slas (“椅子，有靠背的椅子，扶手椅”), 古普魯士語 creslan (“有靠背的椅子”), 俄語 кре́сло (kréslo, “扶手椅”), 保加利亞語 кресло́ (kresló, “扶手椅”), 捷克語 křeslo (“扶手椅”), 波蘭語 krzesło (“扶手椅”)等同源。

pīts krēsls

meldru krēsls

grozāmais krēsls

saliekamais krēsls

atpūtas krēsls

atzveltnes krēsls

goda krēsls

stomatoloģiskais krēsls

elektriskais krēsls

bikts krēsls

Svētais Krēsls

māte atkrita krēslā un aizsedza vaigu ar priekšautu

mother fell into the chair and hid her face in (her) apron

Andrejs un Milda lēni atlaidās mīkstajos krēslos, lai gan sēdēt nemaz negribējās

Andrejs and Milda slowly sat down on the soft (arm)chairs, though they did not feel at all like sitting

jumta krēsls


koks

源自原始波羅的語 *kuok- ← 原始印歐語 *kowk-, *kewk-, *kūk-，源自詞幹*kew- (“彎曲”)。
最初意思為“彎曲的木頭，樹枝，棒”，後變為“木頭，樹”。對比mežs (< *medis)“木頭，樹” → “森林”。
與立陶宛語 kúoka (“鈍頭的棍，杵”), kúokas (“鈍頭的棍，棍的鈍頭，杖，棒”), kukà (“棍”), 保加利亞語 кука (kuka, “刺，鉤，柄”)等同源。

augļu koki

koku lapotne

koku puduris

jauktu koku mežs

koki šalc vējā

nokaltis koks

kails koks

zaļš koks

apsūnojis koks

simtgadīgs koks

lapu koks

skuju koks

zāģēt, cirst kokus

koku tārpi

viens kā koks

Intas tēvs jau toreiz strādāja uz upes pie koku pludināšanas

Inta's father at that time already worked at timber floating (log driving) on the river

kalējs sāka vest kokus smēdei

鐵匠開始把柴火搬進鋪頭裡

koku dārzs

grāvis uzplūdis, tiltiņam divi koki iznesti

河道氾濫，把小橋的兩塊木板沖走了

koka ēka

koka karote

koka tupeles

koka rotaļlietas

vecmodīga koka gulta

skatos pēc kāda koka; kreisā roka man brīva, varētu šakāļus aizdzīt

I look at some stick: (my) left arm is free, I could drive the shackals away

viņš saņēmis par to kokus


laimīgs

源自laime (“快樂，幸福”) + -īgs。

laimīgais
laimīgāks (comparative)
vislaimīgākais (superlative)
laimīgi

laimīgs cilvēks

laimīga māte

darīt kādu laimīgu

skatīties laimīgām acīm

laimīgs brauciens

laimīgs laiks

laimīgi mirkļi

laimīgs mūžs

laimīgs atradums

laimīgu ceļu!

laimīga loterija biļete

dzimis zem laimīgas zvaigznes


kurt

源自原始波羅的語 *kur- ← 原始印歐語 *kr̥-, *ker- (“切”) (參見cirst (“切，敲打”))，指的是古代通過敲打燧石、金屬等來生火。也可能受原始印歐語詞素 *ker (“燒，加熱”) (參見karst, 德語 Herd, 英語 hearth)的影響。與立陶宛語 kùrti (“生火；製作；建築；建立；創造；運作”), 古普魯士語 kūra (“he built”), 梵語 करोति (karoti) (過去式कुरु (kuru)), कृनोति (kṛnoti, “製作，準備”)等同源。

kurt uguni, ugunskuru

kurt krāsni, plīti

kurt pirti

kurt naidu


ledusskapis

ietilpīgs ledusskapis

ledusskapja tilpums

ieslēgt ledusskapi


kāja

源自原始波羅的語 *kāy-a ← 原始印歐語 *kāi-，源自未知詞幹。首音*k 可能不規則變化自*gʷ，可能派生自原始印歐語 *gʷā- (“來，去”)；對比kāja : gāja (“他去了”)；梵語 कायः (kāyaḥ, “身體；肉”) : गयः (gayaḥ, “步態，動作”)。；另一種說法稱與古希臘語 κίω (kíō, “去”), κινέω (kinéō, “移動”), 拉丁語 cieō (“移動”)有關。與立陶宛語 koja, 蘇多維亞語 kaj ([kāj(a)]), 梵語 कायः (kāyaḥ, “身體；肉”)等同源。

spēcīgas, slaidas kājas

plata, maza kāja

kāju pirksti

aut kājas

atputināt kājas

lēkāt uz vienas kājas

kāju slauķis, kājslauķis

koka kāja

no galvas līdz kājām

viņam veiklas, vieglas kājas

spēlēt futbolu bez kāju sargiem ir diezgan bīstami

不給腳作防護就去踢足球是很危險的

Juris kādu rītu uzāva kājās garos, melnos zābakus

每天早上，Juris都（給腳）穿上黑色的長筒靴

mežā pavisam tumšs... mēs ar Ati ejam lēni, taustīdamies, kājas augstu celdami

森林裡很暗……Atis和我把腳抬得高高地，小心翼翼地摸索著走

zirga kāja

dzērves kāja

zirneklis ar garām kājām

(方位格，作狀語) 用腳站著；醒

celties, lēkt, stāvēt kājās

suns uzslējās kājās

viņš šorīt agri kājās

(工具格複數，作狀語) 步行

iet kājām

viņš devās uz māju kājām

lai noslaukot kājas...

meitene nokrata salijušo lietussargu, notīra dubļainās kājas

女孩晃晃被雨水打濕的傘，擦乾淨泥糊糊的鞋子

galda kāja

gultas kāja

vēl te bija seši krēsli ar liektām kājām, apvilkti ar zaļu zīdu

還有六張彎著腿、裝有綠色絲綢軟墊的椅子

šampanieša glāze var būt vai nu augsta un šaura, vai arī lēzena, bet uz augstas kājas

香檳杯可長可窄可平，但是一般都是高腳的


laiva

與立陶宛語 laĩvas, 方言laĩvė, 古詞laĩva等同源。可能借自原始芬蘭語 *laiva (芬蘭語 laiva, 愛沙尼亞語 laev, 立窩尼亞語 lōja)，但不確定，不清楚是哪個語族先起的詞。可以確定是芬蘭語族和波羅的語族借自原始日耳曼語 *flawją 參見古諾爾斯語 fley (“舟，筏，船”)) ，根據Koivulehto (1970)的芬蘭語族發音變化規則 *vj > jv。Karulis 認為本詞可能最初用於庫洛尼亞的漁民，後來傳播到波羅的海東岸：原始波羅的語 *leiw-, *laiw- ← 原始印歐語 *ley- + -w ← *el-ey ← *Heh₃l- (“彎曲，轉”)；這個說法可能表示本詞原義是“彎曲的，凹面的”。

buru laiva

airu laiva

zvejas laiva

glābšanas laiva

sacīkšu laiva

laivu stacija

braukt ar laivu

vizināties, braukt ar laivu pa ezeru

nolicis airi, noliecos pār laivas malu un sāku raut ūdens augus

我鬆開槳，趴在船邊緣，開始拔水草


laime

源自原始印歐語詞根，與動詞laist (“讓，允許”)來源相同：*laid-mē > laime。laist也可表示“給，予”，可能表明本詞的原義是“給予之物”，可以是正面也可以是負面的，即“命運”，見於民歌和傳說故事中，以及一些現代短語如laba laime (“好運”)。一般使用時意思從“命運”變成“好運”、“幸福”。與立陶宛語 láimė, 古普魯士語 laeims ([laims], “富有的”), laimiskan (“富餘的[賓格]”)等同源。

vēlēt laimes

daudz laimes!

apreibt no laimes

acis paceliet uz laimes zemi

aktrise bija kā sparnos un, laimē starodama, stājās pie darba

女演員似乎插上了翅膀，滿面幸福的笑容，開始了工作

akla laime

paļauties uz laimi

par laimi

laimes rats

laimes spēle

kāda laime, ka es tevi šovakar satiku

redz nu, kāda tev laime: primais noķēri zivi

你看你真的是好運：第一個抓到了魚

傳統的占卜，一般多在新年時進行。以鉛和錫在水裡凝固的形狀來預示運氣。

Jaungada laime

pēc vakariņam norunāja liet laimes, un visi pārgāja uz virtuvi; Ilzīte jau tālredzīgi bija apgādājusies ar svinu

晚飯之後他們開始準備占卜；小Ilze早有先見之明，已經準備好了鉛

超過四瓣的丁香花，或多於三葉的三葉草，等代表幸運的事物

es atradu vienu laimes zidu: astoņas lapas!

我找到一朵幸運花：有八瓣誒！

viņas iet tuvu garām lielam, samtaini mēļam ceriņkrūmam; Ieva apstājas, acīm ātri pārskrej dažus ziedu zarus: “trīspadsmit!” viņa iesaucas. “Tik daudz laimju! tādas es atradu tikai jaunībā.”

他們經過一大叢柔軟的丁香花叢；Ieva停下來，被幾枝花吸引住了。“十三！”她叫道。“好多幸運花啊！我只在年輕的時候找到過這麼多。”


lauva

借自中古高地德語 louwe (參見德語 Löwe)，源自原始日耳曼語 *laujan，借自拉丁語 leō。基於立陶宛語 liū̃tas (“獅”), 俄語 лю́тый зверь (ljútyj zverʹ, “野獸，獅”)，有人提出可能有更早的斯拉夫-波羅的-日耳曼詞，詞根為*liu-；如果屬實，則本詞在拉脫維亞語裡面很早就流失，被中古高地德語詞代替。最早見於17世紀的聖經翻譯 (lavis, lauve)。16世紀已有相關的姓氏Louvis。

lauvu mātīte, lauvene

dresēt lauvas

lauvas tiesa

獅子的那一份（最大的一份）


liepa

源自原始波羅的-斯拉夫語 *leipāˀ，源自原始印歐語 *leyp- (“粘，貼”)，參見lipt (“黏附”)。沒有雙元音化的詞幹見於地名如Līpes kalns、Lipaiķi。可能源自椴樹枝葉或汁液。椴樹的另一種名稱，源自原始印歐語 *lento-，可見於英語 lind, linden, 德語 Linde，拉脫維亞語中同源詞為lieta (“東西”)。與立陶宛語 líepa, 古普魯士語 lipe ([liːpe]), *leipe (源自地名如Leypein, Leypiten), 原始斯拉夫語 *lipa (烏克蘭語, 俄語 ли́па (lípa), 白俄羅斯語 лі́па (lípa), 保加利亞語 липа́ (lipá), 捷克語 lípa, 波蘭語 lipa)同源。(這些也可能是日耳曼語族同源詞，後被*lento-來源的詞彙所代替。)

kupla liepa

liepu ziedi

liepu lūki

liepu (ziedu) tēja


lapsa

源自*lapesa ← 原始波羅的語 *lap- (< *wlap-, *wlop-) + *-eš (< *-eḱ) ← 原始印歐語 *wlp-, *lup-, *lop-, *h₂wl(o)p, *h₂ulp，源自詞幹*wel- (“摘，偷，搶，撕”)，參見vilks (“狼”))，原義類似vilks，“小偷；撕裂者”。與拉特加萊語 lopsa, 立陶宛語 lãpė, 古普魯士語 lape, 蘇多維亞語 laps, 布列塔尼語 louarn, 古希臘語 ἀλώπηξ (alṓpēx), 梵語 लोपाशः (lopāśaḥ, “狐，豺”), 拉丁語 volpēs, 和闐語 [需要文字] (rrūvāsa), 亞美尼亞語 աղվես (ağves), 波斯語 روباه (rubâh)等同源。

sarkanā lapsa

lapsas āda

lapsu medības

viltīgs kā lapsa

lapsas ir veikli dzīvnieki, tās labi prot izvairīties no briesmām un iegūt laupījumu

狐狸是很狡詐的動物，它們知道如何避免危險，捕到獵物

ar ziņojumiem par puiku nemieriem skolu inspektors Valmierā tikai pats grib tikt labākā vietā... vai nu kurators Rīgā lai būtu tāds āpsis un ticētu Valmieras lapsai?

with reports of unrest among the boys the school inspector in Valmiera only wanted to get a better position... or would the curator in Riga be a badger and believe the Valmieran fox?


lasīt

源自動詞lest (“用喙啄”；參見立陶宛語 lèsti、lēst “計算”)，源自原始波羅的語 *les-tei, *lest-ti ← 原始印歐語 *les- (“摘，收集”)，可能派生自詞幹*el- (“彎曲”)，即“彎腰摘”。後來的意思“閱讀”類比德語 lesen，受拉丁語 legō (“閱讀；摘，收集”)影響。 同時發生了格標記變化：lasīt grāmatā burtus “摘書裡的文字” (類似lasīt mežā ogas “在森林裡摘莓果”) → lasīt grāmatā “在書裡閱讀”→ lasīt grāmatu “讀書”。與立陶宛語 lasýti (“摘莓果、採蘑菇”), 哥特語 𐌻𐌹𐍃𐌰𐌽 (lisan), 古高地德語 lësan (“撿起，收集”), 德語 lesen (“採摘（葡萄）；閱讀”), 赫梯語 [具體何詞?] (/lis-/), [具體何詞?] (/les-/)等同源。

prast lasīt un rakstīt

lasīt par arhitektūru

lasīt daiļliteratūru

lasīt avīzes

lasīt romānu, dzejoli

lasīt rakstu žurnālā

lasīt paziņojumu, uzrakstu

lasīt ēdienu karti

lasīt balsī, skaļi

lasīt priekšā

viņš daudz lasa

esmu lasījis, ka salas esot ļoti skaistas

我看到過說這些島嶼很漂亮

vēstuli vajadzēja lasīt divas reizes

vai viņš arī patiesi lasīja vai tik grāmatā skatījās, tas nav zināms

不清楚他是真在看書還是就盯著書而已

Ģirts lasa medicīniskajās grāmatās nodaļas par galvas traumām

Ģirts 在看醫書的頭部受傷部分

Kad zēnu aizveda uz skolu, viņš jau brīvi lasīja un rēķināja

當他們把男孩兒送去上學的時候，他已經很會讀書和算術了

看懂，理解 （符號，記號，圖片，計劃）

lasīt rasējumu

lasīt notis, partitūru

lasīt pēdas sniegā

prast lasīt jūras kartes

lasīt starp rindām

(心理狀態) 看透，猜透

lasīt domas

lasīt dvēselē, sirdī

es lasu viņa sejā nožēlu un to, ka viņš jūtas ļoti nepatīkami

我能看出他臉上的後悔，猜到他感覺很不快

(主題，話題) 開展教學/演講

lasīt leksikogrāfiju

etnogrāfijas kurss Latvijas Universitātē līdz 1938. gadam netika lasīts

1938年拉脫維亞大學開始教民族誌

pašlaik dzejnieks jau lasa lekciju universitātē par mūsdienu kritikas jautājumiem

詩人現在在大學開展有關當代文學批評的講座

man patiesībā ir neērti, jums te lasīt sprediķi

我現在對你說教也是挺尷尬的

“Tēt, lūdzu, tikai nelasi lekciju!” Rita iesaucas

“爹，求你了，別再說教了，” Rita 叫道

aktieri lasīja dzeju

Lidija Freimane vācu skatītājiem viņu dzimtajā valodā lasīja Plūdoņa “Atraitnes dēlu”

Lidija Freimane 用德語（他們自己的愉悅）對德國觀眾朗誦 Plūdonis 的 “The Widow's Son”

lasīt ogas, zēnes

lasīt nokritušos ābolus

lasīt mežā žagarus

māte lasīs mežā sēnes

viņa lasīja zālītes un saknes, ar ko ārstēt slimniekus

pēcpusdienā puikas lasa nokritušās ozola zīles

strazdi un zvirbuļi staigā turpat aiz mums un lasa sliekas un kukainīšus

椋鳥和麻雀走到我們後面，啄起蠕蟲和其他小昆蟲

lasīt ārā graudus no pelavām

lasīt no kastes lielākos ābolus

lasīt grozā ābolus

lasīt kartupeļus maisā

把土豆（從地裡）摘起來放進袋子裡

es lasīju no viņas matiem nobirušos ziedus

mana māte mazgāja buržujiem veļu un grīdas, lasīja pa pagalmiem lupatas, kaulus, pudeles, vecas kalošas

我母親把老闆家的衣服和地板弄乾淨，把後院裡的破布、骨頭、瓶子、舊鞋都集起來

(viņš) kopā lasa pulku


labs

源自原始波羅的語 *labas ← 原始印歐語 *labʰ- (“抓”)。意思變化可能是“抓住的，拿住的” > “獲得的，所有的” > “有價值的，珍貴的” > “好的”。與立陶宛語 lãbas (“好的；你好”), lobùs (“富裕的”), 古普魯士語 labs (“好的”), 梵語 लभते (labhate, “抓，獲得，找到，擁有”), 古希臘語 λάφῡρον (láphūron, “戰利品；獲得之物，利益”)等同源。

labais
labāks (comparative)
vislabākais (superlative)
labi

好的 合乎道德的，對人友好的

labs jaunietis

laba sieviete

laba uzvedība

laba audzināšana

labais tonis

cilvēks, kam tīk rozes un kas priecājas par bērniem, ir labs cilvēks

喜歡玫瑰和對小孩友好的人是好人

好的 與人關係好的，和諧的

labas draudzenes

labi darba biedri

laba ģimene

laba saprašanās

laba saticība

šis suns ir labs, nekož nevienam

好的
(人) 恪盡職守的

labs arhitekts

laba studente

labi skolotāji

好的 合適的，舒適的，使人感覺好的

labs galds

laba istaba

laba maize

labs siltums

labs vēja stiprums

labs medību suns

labas dējējvistas

labi rudzi

labs pļaujas laiks

laba augstskola

laba braukšana, skriešana, pastaiga

labs amats

laba nodarbošana

labs referāts

laba glezna, opera

dot labu padomu

labs iespaids

labs krāsa tonis

ceriņiem ir laba smarža

ģērbt, ēst tikai labu

好的
(身體部位) 功能良好的

laba dzirde, asinsrite

labs miegs'

labas uztveres spējas

labs augums

laba muskulatūra

labi zobi

laba gaita, stāja

labas ausis

vanagam ir labas acis

好的 超過平均的；多，大；完全

laba maizes rieciens

laba kartupeļu raža

laba alga

labs ceļa gabals vēl ko iet

ierasties pēc laba brīža

tēvs jau labā pusmūžā

atnākt labā tumsā

tēvs pārbrauc mājās labā novakarē

(方位格單數作後置，+屬格) 為……的好

strādāt tautas labā

labā acs, roka, kāja

labais sāns

suņa labā acs

lidmašīnas labais spārns

autobusa priekšējais labais ritenis

rakstāmgalda augšējā labā atvilktne

skatuves labā mala

zāles labā puse

upes labais krasts

iet pa ielas labo pusi

gludināt audumu no labās puses