alle

繼承自原始芬蘭語 *alle。與包括芬蘭語 alle、維普斯語 alle等同源。

到……的下方，到……的底下

Kissa mäni aitan alle.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 136:


geografia

Töö alatta oppihussa geografiaa.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, 譯者 Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 3:


täi

繼承自原始芬蘭語 *täi。和芬蘭語 täi、愛沙尼亞語 täi 同源。

Täi immöö läsivält vertä ja männöö tervee inmihissee ja purroo häänt.

蝨子吸食受感染的血液，然後來到健康的人身上並叮咬他。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 93:


sääski

繼承自原始芬蘭語 *säski。與芬蘭語 sääski、愛沙尼亞語 sääsk等同源。

Seel ei oo sääskijä, kummat evät anna rauhaa ihmiselle i olenille.

那裡沒有不會放過人和鹿的蚊子。

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, 譯者 Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 110:


lusikka

最终源自古東斯拉夫語 лъжька (lŭžĭka)，源自原始斯拉夫語 *lyžьka。Cognates include 芬蘭語 lusikka and 愛沙尼亞語 lusikas。

Lusikaal ... Pyssyyl ...

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 6:


hattu

繼承自原始芬蘭語 *hattu，借自原始諾爾斯語 [具體何詞?]，源自原始日耳曼語 *hattuz。和芬蘭語 hattu、卡累利阿語 hattu 等同源。

Tima osti hatun.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 27:

Pașa otti isän hatun, pani sen päähää i duumajaa, jot nyt hää on suur.

帕沙拿起他父親的帽子，戴在頭上，心想，現在他長大了。

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 5:


isä

繼承自原始芬蘭語 *icä。Cognates include 芬蘭語 isä and 愛沙尼亞語 isa。

Sannoo poikane isälle: „Ossa miulle, taatta (ätti), ockat.“

小男孩對[他的]父親說：「給我買眼鏡，爸爸。」

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 4:


kevät

繼承自原始芬蘭語 *kevät。同源詞包括芬蘭語 kevät、愛沙尼亞語 kevad。

Hiljakaistaa ootteloo, kons se kevät tulloo.

它会慢慢等待，直到春天来临。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 62:


niku

Niku meijen vahti.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 29:


ostaa

源自原始芬蘭語 *ostadak ← 原始烏拉爾語 *wosa。與芬蘭語 ostaa、卡累利阿語 ostua等同源。

Sani osti verkon.

Sani 買了一張漁網。


petäjä

繼承自原始芬蘭語 *petägä，繼承自原始烏拉爾語 *pečä。和芬蘭語 petäjä、立窩尼亞語 piedāg同源。

Petäjä, kuusi, leppä.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 28:


puhas

Koika puhtanna ain piä.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 32:


šimpanze

源自俄語 шимпанзе (šimpanze)。

Inmihisenmootoisia, korkiampia obezjanoja ollaa: șimpanze, gorilla, orang-utan.

The humaniform, highest apes are: the chimpanzee, gorilla, orangutan.

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 64:


pelto

源自原始芬蘭語 *pelto，借自原始日耳曼語 *felþą。與芬蘭語 pelto、愛沙尼亞語 põld等同源。

Tyhjät ollaa pellot.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 30:


hirvi

源自原始芬蘭語 *hirvi。與芬蘭語 hirvi、愛沙尼亞語 hirv等同源。

Hirvi ellää suuris metsiis.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 105:


suur

源自原始芬蘭語 *suuri。與芬蘭語 suuri、愛沙尼亞語 suur等同源。

Joki ono suur.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 25:


syksy

繼承自原始芬蘭語 *süksü，源自原始芬蘭-烏戈爾語 *sükśe。與芬蘭語 syksy、愛沙尼亞語 sügis等同源。

Nyt ono syksy.


susi

源自原始芬蘭語 *suci。與芬蘭語 susi、愛沙尼亞語 susi等同源。

O, susi! Tere, tere!


tyttö

源自原始芬蘭語 *tüttoi。與芬蘭語 tyttö、卡累利阿語 tyttö等同源。

Tyttö laittoi kirjan veljällee.

那個女孩子和她兄弟一起寫了一本書。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 76:


tuuli

源自原始芬蘭語 *tuuli，源自原始烏拉爾語 *tuxli。與芬蘭語 tuuli、愛沙尼亞語 tuul等同源。

Tuuli ono kylmä.


tyhjä

源自原始芬蘭語 *tühjä，借自原始波羅的-斯拉夫語 *tuskjas。與芬蘭語 tyhjä、愛沙尼亞語 tühi等同源。

Tyhjät ollaa pellot.


valmis

源自原始芬蘭語 *valmis。與芬蘭語 valmis、愛沙尼亞語 valmis等同源。

Valmiit olkaa!

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 31:


viis

源自原始芬蘭語 *viici，源自原始烏拉爾語 *witte。與芬蘭語 viisi、愛沙尼亞語 viis等同源。

Esim.: määrällisiä cislasanoja ollaa: yks, kaks, kolt, neljä, viis.

例如：基數有：一、二、三、四、五。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 28:


veli

Ivo ono Levon veli.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 20:

Veli ono kolhozan pravlenjan clena.

兄弟是集體農莊管理層的一員。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 68:


aeroplana

借自俄語 аэроплан (aeroplan)。

Aeroplanat joukon pääl.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 51:


lyhyt

源自原始芬蘭語 *lühüt。與芬蘭語 lyhyt、愛沙尼亞語 lühida等同源。

lyhhyen
lyhyttä
lyhhyemp (comparative)
kaikkea lyhhyemp (superlative)

Iƶoran keelees vokaloil ono kaks pittuussteeppeniä: lyhyt ja pitkä.

英格里亞語的元音有兩個類別：短音和長音。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 8:


yks

源自原始芬蘭語 *ükci，源自原始芬蘭-烏戈爾語 *ükte。與芬蘭語 yksi、愛沙尼亞語 üks等同源。

Yks, kaks, kolt.


kenkä

源自原始芬蘭語 *kenkä。與芬蘭語 kenkä、愛沙尼亞語 king等同源。

Paa kengät jalkaa.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 73:


laulaa

源自原始芬蘭語 *lauladak。與芬蘭語 laulaa、愛沙尼亞語 laulda等同源。

Radio laulaa.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 42:


krantossi

借自俄語 карандаш (karandaš)。

Yhteiset meil ollaa riissat - perot, krantossit ja kirjat, veel i tetretit i kartat, stoolit, lavvat, sumat, partat, klaassan seinät, klaassan maa.

我們共享物品——筆尖、鉛筆和書本，還有筆記本和地圖、椅子、長凳、書包、課桌、教室的牆壁和教室的地板。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 36:


raijona

借自俄語 район (rajon)。

區（行政區劃的一種，常見於後蘇聯國家）

Iƶorat elläät Leningradan oblastin eri paikois, eri raijonois ja sentää iƶoran keeli senen mukkaa jakahuu eri dialektoihe, eri alakeelii.

Ingrians live in varous places of the Leningrad Oblast, various raions, and therefore, because of this, the Ingrian language is divided into various dialects, various lesser languages.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 3:


ruis

源自原始芬蘭語 *rugis。與芬蘭語 ruis、愛沙尼亞語 rukis等同源。

Päivyt paistaa.
Kasvaa ruis.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 6:


lounat

繼承自原始芬蘭語 *louna。同源詞包括芬蘭語 lounas 和愛沙尼亞語 lõuna。

Lounatta päi.


illastaa

Talveel aine lampinka noisemma ylös ja lampinka illassamma.

在冬天，我們總是帶著燈起床，帶著燈吃晚飯。

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 9:


vot

借自俄語 вот (vot)。

Vot, viimänki, i poikilliin prosekka.

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, 譯者 Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 5:


kommunista

借自俄語 коммунист (kommunist)。

Niin sannoot kaikkiin maijen kommunistat.

所有國家的共產主義者都這麼說。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 52:


sorsa

來自原始芬蘭語 *sorsa。與芬蘭語 sorsa、維普斯語 sorz等同源。

Krapu röömii. Sorsa lentää.

1936, V. I. Junus, P. L. Maksimov, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 3:


oksa

繼承自原始芬蘭語 *oksa。同源詞包括芬蘭語 oksa、愛沙尼亞語 oks。

Närrii haavan oksia, niin i pääsöö kessää.

它啃白杨的枝条，就这样到了夏天。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 62:


kuulua

繼承自原始芬蘭語 *kuuludak，等價於 kuulla (“聽見”) + -ua。同源詞包括芬蘭語 kuulua、愛沙尼亞語 kuuluda。
“屬於”在語義上可能與瑞典語 höra till (“屬於”, 字面意思是“朝著……聽”) 有關。其他芬蘭語族語言也有類似的現象。

Yhest koist läätää, kuuluu toisees kois.

一个人在一所房子里说话，另一个人在另一所房子里听到。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 43:

Äkkistää etähääl kuului koiran haukkumiin, näyttiis metsävahti.

突然远处传来狗叫声，护林员出现了。

Iƶorat laatiit kansan, kumpa keelen poolest kuuluu läns-fenniläisiin kansoin gruppaa ja sil viisii i iƶoroin keeli kuuluu läns-fenniläisee keelisisteemaa.

英格里亚人按照语言组成一个民族，由于他们属于芬兰人族群，因此英格里亚人的语言也属于芬兰语族。


velosipeda

借自俄語 велосипед (velosiped)。

Miä otin velosipedaa ruljast kiin.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 75:


bibliotekka

借自俄語 библиотека (biblioteka)。

Miä kysyin bibliotekast Tolstoin „Sottaa ja rauhaa”.

我在圖書館要了托爾斯泰的《戰爭與和平》。

Nyt ono paljo radioita, kinoja, teatroja, kluubija, bibliotekkoja.

現在，有很多收音機、電影、劇院、俱樂部、圖書館。

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 36:


krokodila

借自俄語 крокодил (krokodil)。

Afrikan, Aazian ja Amerikan jokilois ja järvilöis elläät krokodilat.

鱷魚生活在非洲、亞洲和美洲的河流中。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 41:


puteli

借自芬蘭語 puteli。亦對照俄語 бутыль (butylʹ)、愛沙尼亞語 pudel。

Sitä vart taas hämmennämmä puteliis liivan ja saven yhtee ja șommelan veen valamma stokanaa.

为此，我们将在瓶子中再次搅拌粘土和沙子，然后将浑浊的水倒入玻璃杯中。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 7:


seinägazetti

Zoja ja Zina kirjuttiit seinägazetin.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 54:


nurkka

繼承自原始芬蘭語 *nurkka。同源詞包括芬蘭語 nurkka、愛沙尼亞語 nurk。

Taasi ono nurkaas.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 24:


koht

Kons mokomat mahlakkaat (makuisat) plodat lankiijaat maaha, niijen pehmiä aine koht märkenöö.

当某些多汁的水果掉到地上时，它们的柔软部分总是很快就会腐烂。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 3:


sinne

se (“牠，它”) 的上下格。類似於芬蘭語 sinne、愛沙尼亞語 sinna。

Miä sinne en mää.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 133:


kylkiluu

源自 kylki (“側”) + luu (“骨”)。類似於芬蘭語 kylkiluu。

Selkäpiin keskikohas yhistyyt hänen kera kylkiluut.

在脊椎的中間，肋骨與之相連。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 69:


nominativa

借自瑞典語 nominativ，最终源自拉丁語 nominativus。類似於芬蘭語 nominatiivi。

Nominativa ono i vennäen keelees, kus hänt kutsutaa "именительный падеж".

主格也存在於俄語中，稱為“именительный падеж”。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 33:


painutossiha

Laukaal ono yks painutossiha, kumpaa Soikkolaas ei oo.

下盧加方言有一種'語法格，而索伊科拉方言中不存在這種語法格。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 35:


konjkka

借自俄語 коньк- (konʹk-)。

Liukuut konjkiil ja kelkkoil, lumenka tiukkaat, laatiit lumiukkoja, mäkijä tekkööt, veenkä valeloot ja pakkaist kutsuut.

他們穿著冰鞋溜冰，坐著雪橇滑行，他們在雪地上玩耍，堆雪人，造雪橇山，[互相]澆水，邀請霜凍。

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 12:


männä

繼承自原始芬蘭語 *mendäk，繼承自原始烏拉爾語 *mene-。同源詞包括芬蘭語 mennä 和愛沙尼亞語 minna 等。

Papa mäni tööhö.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 38:

Prosekat männööt i poikin i ristii, ja kaik ovat yhenlaiset.

這些路徑有的沿著走，有的橫跨過去，而且都很相似。

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, 譯者 Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 5:

A kala kaik syvvää mäni.

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 11:

Sitä aikaa, mikä männöö äänen sanomista vart, kutsutaa kvantitetaks.

聲音發音所經過的時間稱為長度。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 10:

Möö määmmä sitä teetä, minen näytti meille Lenin.

我們遵循列寧為我們所指示的這條道路。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 52:

Pojat männööt metsää seenee.

1936, V. I. Junus, N. A. Iljin, Inkeroisin keelen oppikirja alkuşkouluja vart (toine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 31:

Alemmas pintamaa ain muuttijaa, ain vaaliammaks ja viimen männöö samalaiseks, ku i alumain maa.

再往下，表土總是在變化，總是變輕，最後變得和下面的土壤一樣。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 5:


ääntää

源自 ääni (“聲音”) + -tää。類似於芬蘭語 ääntää。

Ääntää nurkaas, patsain pääl.

声音是在角落里、在柱子顶上发出的。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 42:


diftonga

借自俄語 дифтонг (diftong)。

Sloga voip alkua vokalaal ja diftongaal.

音節可以以元音和雙元音開頭。


mikroba

借自俄語 микроб (mikrob)。

Mikrobat ollaa tarttuviin tauttiin levittäjät.

微生物是傳染病的傳播者。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 90:


jurtta

借自俄語 юрта (jurta)。

Koti. Saklja. Jurtta.

房屋。Saklya（高加索、中東的一種石結構房屋；也是克里米亞山區的一種木屋）。蒙古包。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 48:


kasvo

繼承自原始芬蘭語 *kasvo (“生長”)，等價於 kasvaa (“生長”) + -o。同源詞包括芬蘭語 kasvo (“臉”)、愛沙尼亞語 kasv (“生長；增長”)。

Elokkain elo ono yhtehyes kasvoloin elon kera.

动物的生命与植物的生命息息相关。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 24:


kasvaa

繼承自原始芬蘭語 *kasvadak。同源詞包括芬蘭語 kasvaa、愛沙尼亞語 kasvada。

Seel kasvaat uuvvet savodat.

新的工廠在那裡壯大發展。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 47:

Kuusi ja petäjä kasvaat rannaal.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 136:


paikka

繼承自原始芬蘭語 *paikka，借自原始日耳曼語 *spaikǭ。同源詞包括芬蘭語 paikka、愛沙尼亞語 paik。

Joka paikaas flakut, väki.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 49:

Iƶorat elläät Leningradan oblastin eri paikois, eri raijonois ja sentää iƶoran keeli senen mukkaa jakahuu eri dialektoihe, eri alakeelii.

英格里亚人居住在列宁格勒州的各个地方、各个区，因此，英格里亚语又分为各种方言，也就是各种层级更小的语言。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 3:

Geografiatunniil töö tutussutta ympäröivän teitä paikanka.

在地理課上，你們將逐漸熟悉自己周圍的區域。

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, 譯者 Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 3:


selkä

繼承自原始芬蘭語 *selkä，繼承自原始芬蘭-彼爾姆語 *śelkä。同源詞包括芬蘭語 selkä、愛沙尼亞語 selg。

kirjasuman selkää lööp,

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 56:

Poika istui hepoisen seläs.

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 74:


kasvattaa

繼承自原始芬蘭語 *kasvattadak，等價於 kasvaa (“生長”) + -ttaa。同源詞包括芬蘭語 kasvattaa、愛沙尼亞語 kasvatada。

Heinän söökiil lammas kasvattaa lihhoja ja ku susi sööp lampaan, ni sil viisii hänen toittu tekahuu niist aineist, kummiil toittiis lammas.

羊吃了干草，肉就长出来了，而当狼吃掉羊时，它的食物就由羊自己吃的干草组成。


kehittyä

源自 kehittää (“發展”) + -yä。類似於芬蘭語 kehittyä。

Seemenet kasvolois ovat plodan sises, kumpa kehittyy kukan kasvaneest pestikast, siis ku kukka oli pöllytetty.

植物的种子位于果实内，果实由花授粉后长成的雌蕊发育而成。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 3:


kalkki

借自芬蘭語 kalkki。

Pintamaanalus voip olla erilaisist maaporodist: savest, liivast, kalkist ja muist.

底土可以由各种土壤类型组成：粘土、沙土、石灰岩等。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. I. Molotsova, Loonnontiito (ensimäin osa): oppikirja alkușkoulun kolmatta klaassaa vart, Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 6:


talviaika

源自 talvi (“冬季”) + aika (“時間”)。類似於芬蘭語 talviaika。

pitäks talviajaks
valkiaise vaattees vaateitti.

在漫长的冬季，
它会穿上白色的衣服。

1936, D. I. Efimov, Lukukirja: Inkeroisia alkușkouluja vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 8:


sostava

借自俄語 состав (sostav)。

Kaks eri vokalaa voijaa kuulua saman slogan sostavaa.

两个不同的元音可能属于同一个音节的结构。

1936, V. I. Junus, Iƶoran Keelen Grammatikka, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 11:


löytää

繼承自原始芬蘭語 *leütädäk。同源詞包括芬蘭語 löytää、愛沙尼亞語 leida。

動詞發生的地點用出格或奪格表示：
*: Miä sinnua en löytänt siun koist. ― 我没有在你家找到你。 (字面意思是「我没有从你家找到你。」)
*: Miä pellolt löysin hiiren. ― 我在田野里发现了一只老鼠。 (字面意思是「我从田野里发现了一只老鼠。」)

Miä muissin, kui möö hulkuimma metsää mööt, yhenlain ku sokkiat, ja nyt kovin meinaisin oppihussa löytämää teetä, samalviittää kui pioneerat.

我记得我们是怎样在森林里徘徊，像盲人一样，现在我真的下定决心学习寻找出路，就像先驱者一样。

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, 譯者 Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 6:


joukko

繼承自原始芬蘭語 *joukko。同源詞包括芬蘭語 joukko、愛沙尼亞語 jõuk。

Kletkoin ees, kus ovat obezjanat, zooparkaas ain seisoo suur joukko väkkiä.

动物园里，猴子的笼子前面总是站着一大群人。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 62:

Aeroplanat joukon pääl.

一架飞机从部队上空飞过。

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 51:


mikä

繼承自原始芬蘭語 *mikä。同源詞包括愛沙尼亞語 mis、芬蘭語 mikä。

Mikä ono, arvatkaa?

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 42:


hävittää

源自 hävitä (“消失”) + -ttää。類似於芬蘭語 hävittää。

Taita möö hävitimmä napravlenian (poolen), kons jooksimma oravan jälest.

我们大概是在追逐松鼠时迷失了方向。

1936, L. G. Terehova, V. G. Erdeli, 譯者 Mihailov and P. I. Maksimov, Geografia: oppikirja iƶoroin alkușkoulun kolmatta klaassaa vart (ensimäine osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 5:


hävitä

繼承自原始芬蘭語 *hävit'äk。同源詞包括芬蘭語 hävitä、愛沙尼亞語 hävida。

Orava kantaa ommaa pessää päähkäniä söökiks ja osa siint hävijää pitkin teetä.

松鼠把坚果带回自己的巢穴作为食物，其中一部分在途中消失。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 5:


pohja

繼承自原始芬蘭語 *pohja。同源詞包括芬蘭語 pohja、愛沙尼亞語 põhi。

Meren pohjaas veel elläät erittee käppiät meritähet.

海底还生活着格外美丽的海星。

1937, V. A. Tetjurev, 譯者 N. J. Molotsova, Loonnontiito oppikirja alkușkoulua vart (toin osa), Leningrad: Riikin Ucebno-Pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 29:


haara

繼承自原始芬蘭語 *haara。同源詞包括芬蘭語 haara、愛沙尼亞語 haar。

Hyppäis petäjää ja peittiis haaroin vällii.

它跳上一棵松树，藏在树枝之间。


ranta

繼承自原始芬蘭語 *ranta。同源詞包括芬蘭語 ranta、愛沙尼亞語 rand。

Lapset jooksoot rantaa.

1936, N. A. Iljin and V. I. Junus, Bukvari iƶoroin șkouluja vart, Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva，頁號 25:

Oli jo pimmiä, kons möö näimmä pioneeriin tulen joen rannalt.

当我们在河岸边看到先驱者的火光时，天已经黑了。