när

繼承自古諾爾斯語 nær，繼承自原始日耳曼語 *nēhwiz，*nēhw 的比較級。 最終派生自原始印歐語 *h₂neḱ- (“to reach”)。

När börjar filmen?

När jag skulle gå hem,...


var

派生自古諾爾斯語 hvar，派生自原始日耳曼語 *hwar。

Var är mina nycklar?

Var var jag?


rätt

派生自古諾爾斯語 réttr，派生自原始日耳曼語 *rehtaz，派生自原始印歐語 *h₃reǵtós。

Det går rätt bra faktiskt.

實際上事情進展得頗順利的。.


mera

派生自古諾爾斯語 meiri，派生自原始日耳曼語 *maizô。


nej

繼承自古瑞典語 næi，繼承自古諾爾斯語 nei，繼承自原始日耳曼語 *nai (“從不”)、*nē (“不，非，否”)，繼承自原始印歐語 *ne、*nē、*nēy (否定助詞)。

Nej, jag har inga pengar med mig.


sent

Han ankom sent.

Det var redan sent.


an

借自中古低地德語 an、德語 an，較少借用英語 on，來自原始日耳曼語 *ana (“在”)，與英語 on和瑞典語 å、瑞典語 på的同源異形詞。

用作動助詞，與德語介詞an (“在，到”)類似。


grunt

gentemot såväl grundt rationalistiska som känslosamt svärmiska religiösa riktningar

傾向於淺薄的理性主義和情感狂熱的宗教傾向


runt

四處、周圍、周遭；漫無目的地

gå runt


mest

派生自古諾爾斯語 mestr，派生自原始日耳曼語 *maist。

大部分的時候；通常、一般

mycket的最高級 最多

många的最高級 最多

用於構成某些形容詞的最高級：最


i går

源自古諾爾斯語 í gær、í gjár (“昨天”)，和冰島語 í gær、法羅語 í gjár 同源。


mindre

派生自古諾爾斯語 minni，派生自原始日耳曼語 *minnizô。

("med mindre") :Template:R:Svarta listan


bara

繼承自古瑞典語 bara，繼承自古諾爾斯語 *bara (“僅、只”)，源自*barr，派生自原始日耳曼語 *bazaz (“bare”)。比較冰島語 bara。

Jag ska bara läsa den här sidan också.

Vi har bara en bil.


äntligen

源自中古低地德語 endeliken ← ende，等同於ändlig + -en。與丹麥語 endelig, 書面挪威語 endelig, 新挪威語 endeleg, 德語 endlich, 荷蘭語 eindelijk、英語 endly同源。

/ˈɛŋkˌlɪ(ɡ)ɛn/


söder

源自古諾爾斯語 syðri（比較級）。


aldrig

源自古諾爾斯語 aldri, aldrigi。與冰島語 aldrei, 新挪威語 aldri, 丹麥語 aldrig同源。

Jag har aldrig sett det förr.

Malin ljuger aldrig.

alltid


altid

alltid的拼寫錯誤。


allting

ingenting


gott

Det här smakar verkligen gott.


också

och + så，源自古諾爾斯語 ok + svá。對比丹麥語 også。


även

源自中古低地德語 even, effen ← 古撒克遜語 evan ← 原始日耳曼語 *ebnaz。與英語 even, 荷蘭語 even同源。對比丹麥語 effen。參見jämn。


för

部分源自古瑞典語 for, 原始日耳曼語 *furai；部分源自古瑞典語 fyrir, firi, fyre ← 古諾爾斯語 fyrir ← 原始日耳曼語 *furi。


imorgon

i morgon的另一種拼寫法


dåligt

Det går dåligt.


igen

源自古諾爾斯語 í gegn (“向，對”) ← í (“在”) + gegn (“直接”)。


illa

源自古瑞典語 īlla ← 古諾爾斯語 ílla, illa，古諾爾斯語 íllr, illr的副詞形 (參見古瑞典語īlder)。

Jag blev mycket illa behandlad av mina kollegor.


ju

對比丹麥語 jo, 德語 ja (副詞) / je (感歎詞)。

Bussen går ju klockan tre.

Ju större, desto bättre.


ikväll

Ikväll äter vi hos Malin.

今晚我們要去馬林家吃飯。


lätt

源自古瑞典語 lǣtter ← 古諾爾斯語 léttr ← 原始日耳曼語 *linhtaz ← 原始印歐語 *h₁lengʷʰ-。

Jag förberedde mig lätt inför tävlingen.

比賽前我只做了一點點準備。

Vi klädde oss lätt, då det var varmt.

因為天氣炎熱，我們穿得清涼。


noga

Tänk igenom det noga.

Studera bilden noga i en minut, och räkna sedan upp vilka föremål som fanns i bilden.

認真觀察圖片一分鐘，之後把圖片中出現的物體列出來。


alldrig

aldrig的拼寫錯誤。


artigt

禮貌地、有教養地、溫柔地

pojken bugade artigt


billigt

便宜地、廉價地、不值錢地


bättre

繼承自古諾爾斯語 betri，繼承自原始日耳曼語 *batizô。與梵語 भद्र (bhadrá)同源。


centralt

vi bor centralt

beslutet måste fattas centralt

該決定必須由上級主管部門做出


bäst

派生自古諾爾斯語 beztr，派生自原始日耳曼語 *batistaz。


dags

（做某事的）時間、時候、[[時機]

Nu är det dags.

Hur dags avgår mitt flyg?

Är det dags att komma nu?現在是該到達的時候嗎？(經常有諷刺，嘲笑意味)

（請為本使用例添加中文翻譯）

Dags att tänka på refrängen.

så dags


djupt

（睡得）快、熟、安穩地n


eget

個人地、個人主義地、單獨地]]、特別地

inom den krets, der hans skaldegåfva yttrar sig egnast och sjelfständigast.

在這個圈子裡，他的詩歌才華得到了最個人化和獨立的展示。


erkänt

han är erkänt skicklig


ens

甚至，連（加強否定語氣）

Var du ens född då?

那時你出生了嗎？／那時你根本還沒出生吧？


fatt

源自動詞 fatta (“to grasp, to catch, to hold”)

用於 (komma, gå, springa, köra) i fatt。請參見ifatt 和 ikapp


rakt

Boken som flyger rakt in i hjärtat.


flytande

Han pratar engelska flytande.


förbannat

spårvagnen är så förbannat långsam


garanterat

Det kommer garanterat göras en film om det här.

保證會有一部關於這個的電影。


generellt

通常，在任何情況下，總是，任何地方

en schweizisk armékniv är generellt användbar


genomskinligt

透明地（以公開而清晰的方式，使其他人能了解正在發生的事情）


genomgående

genomgå 的現在時分詞


gött

Det är en del i den göteborgska identiteten, att väldigt högt men lite oroligt konstatera hur gött vi har det och sedan flacka med blicken mot omvärlden för att hoppas de håller med.

這是哥德堡身份的一部分，非常大聲但有點擔心地說明我們有多好，然後看著外部世界，希望他們同意。

2018 May 13, Björn Werner, “Göteborg behöver inte New York Times”, 出自 Göteborgs-Posten:


hellre

gärna的比較級：寧可、寧願

Jag stannar hellre hemma (än följer med och shoppar).

我寧願待在家裡（也不要一起去購物）。


helst

繼承自古諾爾斯語 helzt。

gärna (“樂意、甘願”)的最高級


hyfsat

inom en hyfsat snar framtid


högst

högt的最高級：最為、非常高的程度

En högst tveksam idé.

Stömavbrottet kan högst ha varat fem minuter.


inför

Carl läste upp sin dikt inför hela klassen.

卡爾向全班宣讀了他的詩作。

Jag har inte tränat så mycket inför loppet.

我沒有為比賽進行太多練習（準備）。


knappt

幾乎不、幾乎沒有，還沒有，略低於；另請參見knappast。

Det är knappt tre veckor kvar till presidentvalet.

距離總統選舉還有不到三週的時間。

Sommaren 2020 är knappt slut.

2020年的夏天還沒有結束。


litet

一點；現代瑞典語常縮略為lite


lika

派生自古諾爾斯語 líka，派生自原始日耳曼語 *līkāną、*galīkāną。

as, equally, in the same way, of the same degree


lågt

planet flyger lågt

det är en lågt uppskattad siffra
這個數字是一個很低的估計
n# 刻薄、過分


militärt

Är du militärt intresserad?


mycket

源於mycken 的中性單數，派生自古瑞典語 mykin、mikin，mikil 的賓格單數，派生自古諾爾斯語 mikill，派生自原始日耳曼語 *mikilaz (“great, many”)，派生自原始印歐語 *meǵh₂- (“big, great”)。

Jag har mycket att göra idag.

Det är mycket bra.


närmast

Myndigheterna står närmast maktlösa inför situationen.

在這種情況下，當局幾乎無能為力。


oavgjort

Malmö FF spelade oavgjort mot IFK Göteborg.

馬爾默 FF 與 IFK 哥德堡打成平局。


näst

näst bäst


oansvarigt

Det var väldigt oansvarigt gjort av dig.

你這樣做是非常不負責任的。


oftast

最經常; ofta的最高級


oförtövat

Beslutet var fattat och skulle oförtövat sättas i verket.

該決定已作出，應立即執行。


ovedersägligt

Det mindre vanliga antalet af upplagor, hvari denna samling smärre dikter redan utkommit, vittnar ovedersägligare än något annat om, huru populära de äro i hans fosterland.

這本短詩集已經出現的不尋常的版本數量，比任何東西都更能證明它們在他的祖國是多麼受歡迎。

Hvad som skarpast och ovedersägligast skiljer den »bildade» från den »obildade» är den sedliga hågen, hjärtelaget.

將「受過教育的人」與「沒有受過教育的人」區分開來的最鮮明、最無可否認的是道德傾向，是心。


parallellt

Vägen går parallellt med kanalen.


pretentiöst

狂妄地、自負第、自命不凡地


riktigt

Teckningen blev riktigt bra.

Det är riktigt gjort.


samtidigt

同時發生地、並存地、同時地


senast

In the common phrase "tack för senast", one expresses gratitude for having been received as a guest at a previous (the most recent = senast) occasion. This is used as a greeting phrase when first meeting the former host. If the host received a gift, it is common to answer "det är jag som ska tacka".

since the band performed last time, two members had quit

sedan bandet uppträdde senast, hade två medlemmar slutat

the application must have arrived no later than November 24

senast den 24 november måste ansökan vara oss till handa


sexuellt

性別上地；按性別地在性方面


sinnes

sinnessjuk (“insane”) 的截斷形式，源自sinne (“頭腦，智力”) + -s- + 病的。

Asså hon är ju helt sinnes söt!


sjukt

Filmen var liksom helt sjukt bra!'


skriftligt

då det gäller att skriftligt handskas med sitt modersmål

當談到在寫作中處理自己的母語時


snälla

Snälla, gör inte det!


starkt

強而有力地；強大地；堅固地


stört

* 形容詞和動詞（長 ö）源自動詞 störa (“打擾”)。
* 副詞（短 ö）源自動詞 störta (“墜落並撞擊”)。

det är stört omöjligt

kom på stört


svårt

en svårt skadad häst


sött

派生自古諾爾斯語 sœtr，派生自原始日耳曼語 *swōtuz，派生自原始印歐語 *sweh₂dus。對照 冰島語 sætur (“sweet”) and its neuter form sætt。


terapeutiskt

在治療上；有療效地；有益於健康地


torrt

乾燥地；枯燥地；乾巴巴地


trevligt

漂亮地；出色地；愉快地；令人愉悅地


tyvär

tyvärr的拼寫錯誤。


vackert

悅耳的、愉快的（主要用於回應正面消息）


vart

繼承自古瑞典語 hvart，var-åt（往哪裡）的略稱。

Vart ska ni?


vidare

進一步、繼續（做某件事情）


visst

派生自古諾爾斯語 vissa。


vilt

vilt' främmande människor


värst

派生自古諾爾斯語 verstr，派生自原始日耳曼語 *wirsistaz。


värre

派生自古諾爾斯語 verri，派生自原始日耳曼語 *wirsizô。


älvdalskt

In an Elfdalian manner; in a way characteristic of the Elfdalians or their language.


än

派生自古諾爾斯語 enn，派生自原始日耳曼語 *andi，派生自原始印歐語 *h₂entí。

Är du kvar än?

Det är inte midnatt än

Hur jag än försökte, kunde jag inte öppna mina ögon.

無論我怎麼努力，我都無法睜開眼睛。


åtskilligt

有時會看到錯誤的比較級 åtskilligare，可能是因為它與比較級形式相鄰

den är åtskilligt billigare


ända

Han sprang ända hem.


öst

繼承自古諾爾斯語 austr，繼承自原始日耳曼語 *austrą。


cirka

源自拉丁語 circa。


först

源自古瑞典語 fyrster，源自古諾爾斯語 fyrstr，源自原始日耳曼語 *furistaz。

Han kom först i loppet.

Först vid lunch, fick han höra om olyckan.

等到吃中午飯的時候，他才聽說了這次事故。


tillsammans

源自古瑞典語 til saman、til samans，源自中古低地德語 tosamene。與丹麥語 tilsammen、書面挪威語 til sammen、tilsammen、德語 zusammen、薩特弗里斯蘭語 tousommen、中古英語 tosamen、荷蘭語 tezamen、盧森堡語 zesummen同源。

Vi är tillsammans.

Han är tillsammans med henne.


varför

var (“什麼”) + för，源自古瑞典語 hvar fore。對比挪威語、丹麥語 hvorfor、英語 wherefore、荷蘭語 waarvoor、德語 wofür。

Varför är du här?

De frågade mig varför jag inte var i skolan.

他們問我為什麼不在學校。


tyst

源自古瑞典語 þyster，源自原始日耳曼語 *þusiþaz。與梵語 तूष्णीम् (tūṣṇī́m, “沉默的”)同源。


icke

繼承自古瑞典語 ækki、ække、ikke。源於古瑞典語 ængin 的主格中性。


i morron

i morgon的詞中音消失形式。


i morrn

i morron的詞中音消失形式，源自 i morgon 的口語發音拼寫。g 在日常講話中很少讀出來，因此簡化成 imorron，進而變成 imorrn。

Ja löser d imorrn.


imorron

i morron的另一種拼寫法，源自i morgon的發音拼寫。


imorrn

i morrn的另一種拼寫法，源自 i morgon的發音拼寫。


i smyg

Hon tog en godis i smyg när ingen såg

她趁人不注意偷偷拿了一塊糖

Dricka i smyg


måhända

源自 må (“可能”) + hända (“發生”)。對照書面挪威語 må hende。


kanske

源自 kan (“可能，會”) + ske (“發生”)，類似結構的詞有 kanhända、måhända 及古舊用詞 måske。對照埃爾夫達利安語 kanstji、挪威語 kanskje、冰島語 kannski、法羅語 kanska。

[²kʰaŋːˌɧ𝆑ʷɛ]


hemma

hälsa dem där hemma


hittills

Han har hittills aldrig kommit försent.

Lagets nya tränare har hittills sett sitt lag vinna allt.

到目前为止，球队的新教练已经见证了她的球队赢得了一切。