парк

park (romanization)
па́рку
па́рки (nominative plural)
па́рків (genitive plural)


книга

來自原始斯拉夫語 *kъňiga。

knýha (romanization)
кни́ги
кни́ги (nominative plural)
книг (genitive plural)
кни́жний
кни́жечка (diminutive)


яма

來自古東斯拉夫語 ꙗма (jama)，來自原始斯拉夫語 *jama。

jáma (romanization)
я́ми
я́ми (nominative plural)
ям (genitive plural)


зима

來自原始斯拉夫語 *zima，來自原始印歐語 *ǵʰéyōm。

zymá (romanization)
зими́
зими́ (nominative plural)
зим (genitive plural)


потом

піт (pit, “汗”) 的工具格單數


зуб

來自古烏克蘭語 зубъ (zub)，來自古東斯拉夫語 зꙋбъ (zubŭ)/зоубъ (zubŭ)，來自原始斯拉夫語 *zǫbъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *źámbas，來自原始印歐語 *ǵómbʰos。
與教會斯拉夫語 зѫбъ (zǫbŭ)同源。

zub (romanization)
зу́ба
зу́би (nominative plural)
зубі́в (genitive plural)


зуб

zub (romanization)
зу́ба
зу́би (nominative plural)
зу́б'я (nominative plural)
зубі́в (genitive plural)
зу́б'їв (genitive plural)


дух

來源原始斯拉夫語 *duxъ。


дух

來源原始斯拉夫語 *duxъ。

dux (romanization)
ду́ха
ду́хи (nominative plural)
ду́хів (genitive plural)


жарко

Мені́ жа́рко


вино

繼承自原始斯拉夫語 *vino，派生自拉丁語 vīnum，派生自原始印歐語 *wóyh₁nom。

vynó (romanization)
вина́
ви́на (nominative plural)
вин (genitive plural)
ви́нний
винце́ (diminutive)

пі́ка

黑桃 （撲克牌花色，符號為 ♠）

黑桃 （撲克牌花色，符號為 ♠）


чисто

來自чи́стий (čýstyj) + -о (-o)。

čýsto (romanization)
чисті́ше (comparative)
найчисті́ше (superlative)


чисто

來自чи́стий (čýstyj) + -о (-o)。

У них вдо́ма ду́же чи́сто.


США

Сполу́чені Шта́ти Аме́рики (Spolúčeni Štáty Améryky)之首字母縮略詞。：USA，美國（國家名，位於北美）


тихий

繼承自原始斯拉夫語 *tixъ。

týxyj (romanization)
тихі́ший (comparative)
ти́хший (comparative)
найтихі́ший (superlative)
найти́хший (superlative)
ти́хо


день

來自古東斯拉夫語 дьнь (dĭnĭ)，來自原始斯拉夫語 *dьnь (“天”)。與白俄羅斯語 дзень (dzjenʹ)、俄語 день (denʹ)、保加利亞語 ден (den)、梵語 दिन (dina)同源。

denʹ (romanization)
дня
дні (nominative plural)
днів (genitive plural)


дядя

來自古東斯拉夫語 дѣдѩ (dědję)，同化自古東斯拉夫語 дѣдъ (dědŭ)（嬰兒語；對照дід (did)）。代替了烏克蘭語 стрий (stryj, “叔叔，伯伯”, 現為方言)同源的俄語 уй (uj, “舅舅”, 棄用)。

djádja (romanization)
дя́ді
дяді́ (nominative plural)
дядь (genitive plural)
дяді́в (genitive plural)


часто

ча́стий (částyj, “頻繁的，經常的”)的副詞化。

částo (romanization)
часті́ше (comparative)
найчасті́ше (superlative)


суп

sup (romanization)
су́пу
супи́ (nominative plural)
супі́в (genitive plural)
супови́й
су́пчик (diminutive)


правда

繼承自原始斯拉夫語 *pravьda。

právda (romanization)
пра́вди
пра́вди (nominative plural)
правд (genitive plural)


там

來自古東斯拉夫語 тамо (tamo)，來自原始斯拉夫語 *tamo。


факт

fakt (romanization)
фа́кту
фа́кти (nominative plural)
фа́ктів (genitive plural)


центр

centr (romanization)
це́нтра
це́нтри (nominative plural)
це́нтрів (genitive plural)


родина

來自原始斯拉夫語 *rodina。等同於рід (rid) + -ина (-yna)。

rodýna (romanization)
роди́ни
роди́ни (nominative plural)
роди́н (genitive plural)


жаль

繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

žalʹ (romanization)
жа́лю
жалю́
жалі́ (nominative plural)
жалі́в (genitive plural)


жаль

繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

(一個人) 感到遺憾，憐憫


цифра

來自拉丁語 cifra。шифр (šyfr)的同源對似詞。

cýfra (romanization)
ци́фри
ци́фри (nominative plural)
цифр (genitive plural)
цифрови́й


завтра

繼承自古盧森尼亞語 заутра (zautra)、заутро (zautro)、завтра (zavtra)、завтро (zavtro)，來自古東斯拉夫語 заоутра (zautra)。等同於за (za) + 原始斯拉夫語 *utro。
與白俄羅斯語 за́ўтра (záŭtra)、塞爾維亞-克羅地亞語 су̏тра、斯洛伐克語 zajtra、斯洛文尼亞語 zájtra (“明日早晨”)等同源。


рано

來自原始斯拉夫語 *ranъ。

ráno (romanization)
рані́ше (comparative)
рані́ш (comparative)

ра́но чи пі́зно


рано

來自原始斯拉夫語 *ranъ。

ráno (romanization)
ра́на
ра́на (nominative plural)
ран (genitive plural)


рано

請參閲主詞條的词源章節。

ра́на (rána) 的呼格單數


письмо

繼承自原始斯拉夫語 *pisьmo。


учитель

來自原始斯拉夫語 *učiteľь。

učýtelʹ (romanization)
учи́теля
учителі́ (nominative plural)
учителі́в (genitive plural)
учи́телька (feminine)
учи́тельський

Uk-учитель.ogg


перо

peró (romanization)
пера́
пе́ра (nominative plural)
пер (genitive plural)
пірце́ (diminutive)
пір'ї́нка (diminutive)
піри́нка (diminutive)


город

來自古東斯拉夫語 го́родъ (górodŭ)，來自原始斯拉夫語 *gȏrdъ。

hórod (romanization)
го́рода
городи́ (nominative plural)
городі́в (genitive plural)
городськи́й

мі́сто

帶城牆的城鎮、城市；城堡

цитаде́ль

帶城牆的城鎮、城市；城堡

帶城牆的城鎮、城市；城堡


город

horód (romanization)
горо́ду
горо́ди (nominative plural)
горо́дів (genitive plural)
горо́дній
горо́дик (diminutive)


Африка

Áfryka (romanization)
А́фрики
африка́нський


один

繼承自古盧森尼亞語 оди́нъ (odín)，來自原始斯拉夫語 *edinъ。


чудо

繼承原始斯拉夫語 *čudo。

čúdo (romanization)
чу́да
чу́да (nominative plural)
чудеса́ (nominative plural)
чуд (genitive plural)
чуде́с (genitive plural)


чудо

繼承原始斯拉夫語 *čudo。

čúdo (romanization)
чу́да
чу́да (nominative plural)
чуд (genitive plural)


журнал

žurnál (romanization)
журна́лу
журна́ли (nominative plural)
журна́лів (genitive plural)


том

tom (romanization)
то́му
томи́ (nominative plural)
томі́в (genitive plural)


вода

來自原始斯拉夫語 *voda，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wandō，源頭來自原始印歐語 *wódr̥。

vodá (romanization)
води́
во́ди (nominative plural)
вод (genitive plural)
водяни́й
во́дний
води́ця (diminutive)
води́чка (diminutive)


план

plan (romanization)
пла́ну
пла́ни (nominative plural)
пла́нів (genitive plural)


вата

váta (romanization)
ва́ти
ва́ти (nominative plural)
ват (genitive plural)

吸水棉花，脫脂棉，填塞物


шум

來自原始斯拉夫語 *šumъ。

šum (romanization)
шу́му
шу́ми (nominative plural)
шу́мів (genitive plural)


урок

繼承自古東斯拉夫語 урокъ (urokŭ, “協議，條件”)，來自原始斯拉夫語 *urokъ，詞根為*rok-。

urók (romanization)
уро́ку
уро́ки (nominative plural)
уро́ків (genitive plural)


урок

у́рка (úrka) 的屬格/賓格複數


клуб

klub (romanization)
клу́бу
клу́би (nominative plural)
клу́бів (genitive plural)


мужчина

來自原始斯拉夫語 *mǫžьščina。與包括俄語 мужчи́на (mužčína)、白俄羅斯語 мужчы́на (mužčýna)等同源。

mužčýna (romanization)
мужчи́ни
мужчи́ни (nominative plural)
мужчи́н (genitive plural)

Uk-мужчина.ogg


ядро

繼承自原始斯拉夫語 *ędro。

jadró (romanization)
ядра́
я́дра (nominative plural)
я́дер (genitive plural)

核心 （系統，集合名詞等）


карта

來自波蘭語 karta。

kárta (romanization)
ка́рти
ка́рти (nominative plural)
карт (genitive plural)


вечер

вече́ря (večérja) 的屬格複數


Америка

Améryka (romanization)
Аме́рики
Аме́рики (nominative plural)
Аме́рик (genitive plural)

美洲（兩個洲，北美洲和南美洲）

美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）


музей

muzéj (romanization)
музе́ю
музе́ї (nominative plural)
музе́їв (genitive plural)


мама

幼兒用語。來自原始斯拉夫語 *mama，來自原始波羅的-斯拉夫語 *mā́ˀmāˀ，來自原始印歐語 *méh₂-méh₂，後重構為*méh₂- - 詞根是*méh₂tēr (“母親”)。與德語 Muhme (“伯母”)、拉丁語 mamma (“母親，護士”)、愛爾蘭語 mam (“母親”)、立陶宛語 mama、moma (“母親”)以及其他等同源。比較原始斯拉夫語 *tata、*baba。

máma (romanization)
ма́ми
ма́ми (nominative plural)
мами́ (nominative plural)
мам (genitive plural)
мамі́в (genitive plural)


небо

來自原始斯拉夫語 *nebo。

nébo (romanization)
не́ба
небеса́ (nominative plural)
небе́с (genitive plural)

複數形式主要用於詩歌或高語域當中，日常口語不使用。


борода

來自原始斯拉夫語 *bordà，來自原始印歐語 *bʰardʰéh₂。

borodá (romanization)
бороди́
бо́роди (nominative plural)
борі́д (genitive plural)
борі́дка (diminutive)


Тихий океан

Týxyj okeán (romanization)
Ти́хого океа́ну


гора

來自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

horá (romanization)
гори́
го́ри (nominative plural)
гір (genitive plural)
гірни́й
гірськи́й
горови́й
гі́рка (diminutive)


текст

tekst (romanization)
те́ксту
те́ксти (nominative plural)
те́кстів (genitive plural)
текстови́й
те́кстовий


Антарктида

Antarktýda (romanization)
Антаркти́ди
антаркти́чний


союз

sojúz (romanization)
сою́зу
сою́зи (nominative plural)
сою́зів (genitive plural)

В союзі з революціонерами передових країн і з усіма пригнобленими народами проти всяких і всіх імперіалістів — така зовнішня політика пролетаріату.
V sojuzi z revoljucioneramy peredovyx krajin i z usima pryhnoblenymy narodamy proty vsjakyx i vsix imperialistiv — taka zovnišnja polityka proletariatu.
联合先进国家的革命者，联合一切被压迫的人民反对各种帝国主义——这就是无产阶级的对外政策。


квартира

kvartýra (romanization)
кварти́ри
кварти́ри (nominative plural)
кварти́р (genitive plural)

Uk-квартира.ogg


сестра

來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

sestrá (romanization)
сестри́
се́стри (nominative plural)
се́стер (genitive plural)
сесте́р (genitive plural)


весна

繼承自原始斯拉夫語 *vesna。

vesná (romanization)
весни́
ве́сни (nominative plural)
ве́сен (genitive plural)


океан

okeán (romanization)
океа́ну
океа́ни (nominative plural)
океа́нів (genitive plural)
океа́нський
океані́чний


конфета

源自俄語 конфе́та (konféta)。

konféta (romanization)
конфе́ти
конфе́ти (nominative plural)
конфе́т (genitive plural)
конфе́тний
конфе́тка (diminutive)


наш

繼承自原始斯拉夫語 *našь。

то наша хата, бо вже білана сіном нактрито

這是我們的烏克蘭房子，因為它粉刷過，上面還鋪著乾草

to naša xata, bo vže bilana sinom naktryto


сам

來自原始斯拉夫語 *samъ。

自己：(я сам, сама́) 我自己、(ти сам, сама́) 你自己、(він сам) 他自己、(вона́ сама́) 她自己、(воно́ само́) 它自己、(ми сами́, самі́) 我們自己、(ви сами́, самі́) 你們自己、(вони́ сами́, самі́) 他們自己


час

繼承自古東斯拉夫語 часъ (časŭ)，來自原始斯拉夫語 *časъ。

čas (romanization)
ча́су
часи́ (nominative plural)
часі́в (genitive plural)
часови́й

Їй треба було часу для обдумування.

Можеш дзвонити мені у будь-який час.

Я добре провела час на вечірці.

майбутній час

простий минулий час

теперішній час


Корея

Koréja (romanization)
Коре́ї
коре́йський

朝鮮（東亞的兩個國家，朝鮮和韓國的合稱）

Півде́нна Коре́я

Півні́чна Коре́я


Китай

與俄語 Кита́й (Kitáj)同源。

Kytáj (romanization)
Кита́ю
кита́йський

中國（地區，國家名，位於東亞）


три

來自原始斯拉夫語 *trьje，來自原始印歐語 *tréyes。


чай

čaj (romanization)
ча́ю
чаї́ (nominative plural)
чаї́в (genitive plural)

зеле́ний чай


тут

來自古東斯拉夫語 туто (tuto)、тутъ (tutŭ, “這裡；那裡；同此”)、ту (tu, “這裡；那裡；同此”)，來自原始斯拉夫語 *tuto、*tu。

то тут, то там


тут

經由突厥語族，來自波斯語 توت (tut)。

tut (romanization)
ту́та
ту́ти (nominative plural)
ту́тів (genitive plural)


любить

люби́ти (ljubýty) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體


мир

來自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)。


друг

來自原始斯拉夫語 *drugъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *draugás，來自原始印歐語 *dʰrewgʰ-。

druh (romanization)
дру́га
дру́зі (nominative plural)
дру́зів (genitive plural)
подру́га (feminine)


я

烏克蘭語字母表第33個字母，名稱為я (ja)，並以西里爾字母書寫。


я

源自古舊形式яз (jaz)、язъ (jaz)，來自古東斯拉夫語 ꙗзъ (jazŭ)，來自原始斯拉夫語 *(j)azъ。源頭來自原始印歐語 *éǵh₂。


директор

dyréktor (romanization)
дире́ктора
директори́ (nominative plural)
директорі́в (genitive plural)
дире́кторка (feminine)

Uk-директор.ogg


не

來自原始斯拉夫語 *ne，來由原始波羅的-斯拉夫語 *ne，來自原始印歐語 *ne。


уже

уже́ (užé)（用在輔音之後或句首）和вже (vže)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


цех

cex (romanization)
це́ху
цехи́ (nominative plural)
цехі́в (genitive plural)
цехови́й


хороший

來自古東斯拉夫語 хорошь (xorošĭ)。

xoróšyj (romanization)
кра́щий (comparative)
лі́пший (comparative)
до́бре

Uk-хороший.ogg


старший

нові́ший

стари́й (starýj)的比較級

моло́дший

стари́й (starýj)的比較級

стари́й (starýj)的比較級
老的，更古老的

стари́й (starýj)的比較級
上了年紀的


над

來自原始斯拉夫語 *nadъ。

在……的上方；越過，超過


брат

繼承自原始斯拉夫語 *bratrъ、*bratъ，來自原始印歐語 *bʰréh₂tēr.

brat (romanization)
брата́
брати́ (nominative plural)
браті́в (genitive plural)
бра́тній
бра́тський
брате́рський
бра́тик (diminutive)
бра́тець (diminutive)
брату́нь (diminutive)

兄弟，弟兄（基督教兄弟會成員）


труба

來自古東斯拉夫語 труба (truba)，來自原始斯拉夫語 *trǫba。

trubá (romanization)
труби́
тру́би (nominative plural)
труб (genitive plural)


фабрика

來自波蘭語 fabryka f (“工廠”)，來自拉丁語 fabrica f (“鐵匠鋪”)。
第二個音節採用了-ри- (/rɪ/) 而非*-рі- (/rʲi/)，以避免顎音化，這是受到波蘭語的影響（外來語中含舌冠音和閉前不圓唇元音 -ri- 改作 -ry-，而不是顎化的-rzy-）。亦對照白俄羅斯語 фа́брыка f (fábryka)，以及未受影響的俄語 фа́брика f (fábrika)。

fábryka (romanization)
фа́брики
фа́брики (nominative plural)
фа́брик (genitive plural)
фабри́чний

Uk-фабрика.ogg


трактор

tráktor (romanization)
тра́ктора
трактори́ (nominative plural)
тракторі́в (genitive plural)

Uk-трактор.ogg


шар

來自教會斯拉夫語 шаръ (šarŭ, “顏色，顏料”)、шарити (šariti, “塗”)。

снігови́й шар


море

來自古東斯拉夫語 море (more)，來自原始斯拉夫語 *moře，來自原始印歐語 *móri。

móre (romanization)
мо́ря
моря́ (nominative plural)
морі́в (genitive plural)


на

來自原始斯拉夫語 *na。


на

來自原始斯拉夫語 *na。


рука

來自原始斯拉夫語 *rǫka，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

ruká (romanization)
руки́
ру́ки (nominative plural)
рук (genitive plural)


машина

mašýna (romanization)
маши́ни
маши́ни (nominative plural)
маши́н (genitive plural)


абрикос

abrykós (romanization)
абрико́са
абрико́си (nominative plural)
абрико́сів (genitive plural)

Uk-абрикос.ogg


аванс

aváns (romanization)
ава́нсу
ава́нси (nominative plural)
ава́нсів (genitive plural)


авантюра

avantjúra (romanization)
авантю́ри
авантю́ри (nominative plural)
авантю́р (genitive plural)

Uk-авантюра.ogg


абажур

abažúr (romanization)
абажу́ра
абажу́ри (nominative plural)
абажу́рів (genitive plural)


находити

naxódyty (romanization)
найти́ (imperfective)


балкон

balkón (romanization)
балко́на
балко́ни (nominative plural)
балко́нів (genitive plural)


банк

bank (romanization)
ба́нку
ба́нки (nominative plural)
ба́нків (genitive plural)
ба́нківський


август

來自古烏克蘭語 августъ (avhust)、август (avhust)、аугоустъ (auhust)。

ávhust (romanization)
а́вгуста
а́вгусти (nominative plural)
а́вгустів (genitive plural)

奧古斯都 （羅馬帝國稱號）


абсурд

absúrd (romanization)
абсу́рду
абсу́рди (nominative plural)
абсу́рдів (genitive plural)


акула

來自俄語 аку́ла (akúla)，見上方。

akúla (romanization)
аку́ли
аку́ли (nominative plural)
аку́л (genitive plural)


Чорне море

Čórne móre (romanization)
Чо́рного мо́ря
чорномо́рський


баба

繼承自原始斯拉夫語 *baba。

bába (romanization)
ба́би
баби́ (nominative plural)
баб (genitive plural)
бабі́в (genitive plural)
ба́бський
ба́б'ячий

祖母，外婆，老太太 (有時僅指外婆)

算命家，巫婆：從事віск зливати (visk zlyvaty, “wax pouring”)技藝

(任何) 婦女；鄉下婦女

не ма́ла ба́ба кло́поту та купи́ла ба́ба порося́

該婦女沒有遇到麻煩，但她買了一頭小豬

ne mála bába klópotu ta kupýla bába porosjá


баба

繼承自原始斯拉夫語 *baba。

bába (romanization)
ба́би
баби́ (nominative plural)
баб (genitive plural)

ба́бка

復活節時由牧師祝福的一種特殊、精緻的儀式麵包

復活節時由牧師祝福的一種特殊、精緻的儀式麵包

聖誕節對сніп (snip)的稱呼，為一束穀物（小麥或黑麥），在平安夜晚餐（свята́ вече́ря (svjatá večérja)）時帶入家中，放在房間的一角，之後餵給牲畜或牛吃


кухня

kúxnja (romanization)
ку́хні
ку́хні (nominative plural)
ку́хонь (genitive plural)
кухо́нний


Сингапур

Synhapúr (romanization)
Сингапу́ра
сингапу́рський

Сінгапу́р (Sinhapúr)的另一種寫法


с

烏克蘭語字母表第22個字母，名稱為ес (es)，並以西里爾字母書寫。


о

烏克蘭語字母表第19個字母，名稱為о (o)，並以西里爾字母書寫。


о

如果下面的字以輔音開頭，則使用介詞о。如果後面的字以元音開頭，則使用介詞об代替。

о шо́стій годи́ні

о дру́гій ра́нку

о пів на во́сьму


свиня

來自原始斯拉夫語 *svinьja。

svynjá (romanization)
свині́
сви́ні (nominative plural)
свине́й (genitive plural)


свиня

來自原始斯拉夫語 *svinьja。


шаблон

šablón (romanization)
шабло́на
шабло́ни (nominative plural)
шабло́нів (genitive plural)
шабло́нний


шаблон

šablón (romanization)
шабло́ну
шабло́ни (nominative plural)
шабло́нів (genitive plural)
шабло́нний


школа

škóla (romanization)
шко́ли
шко́ли (nominative plural)
шкіл (genitive plural)


автобус

avtóbus (romanization)
авто́буса
авто́буси (nominative plural)
авто́бусів (genitive plural)
авто́бусний

Uk-автобус.ogg

公共汽車，公車，公交車，巴士


Азербайджан

阿塞拜疆（國家名，位於亞洲和歐洲）


анекдот

anekdót (romanization)
анекдо́ту
анекдо́ти (nominative plural)
анекдо́тів (genitive plural)
анекдоти́чний

Uk-анекдот.ogg


авторитет

借自波蘭語 autorytet，來自德語 Autorität，來自拉丁語 auctōritās。

avtorytét (romanization)
авторите́ту
авторите́та
авторите́ти (nominative plural)
авторите́тів (genitive plural)

Uk-авторитет.ogg


ангел

借自古希臘語 ἄγγελος (ángelos)。

ánhel (romanization)
а́нгела
а́нгели (nominative plural)
а́нгелів (genitive plural)
а́нгельський


Брюссель

Brjussélʹ (romanization)
Брюссе́ля
брюссе́льський

布魯塞爾（首都名，位於比利時）


алмаз

借自韃靼語 алмаз (almaz)，來自波斯語 الماس (almâs, “鑽石”)。

almáz (romanization)
алма́зу
алма́за
алма́зи (nominative plural)
алма́зів (genitive plural)
алма́зний


автор

ávtor (romanization)
а́втора
автори́ (nominative plural)
авторі́в (genitive plural)
а́вторка (feminine)
а́вторський


арифметика

aryfmétyka (romanization)
арифме́тики
арифме́тики (nominative plural)
арифме́тик (genitive plural)


булка

對照波蘭語 bułka、俄語 бу́лка (búlka)。

búlka (romanization)
бу́лки
бу́лки (nominative plural)
бу́лок (genitive plural)
бу́лочка (diminutive)


Белград

貝爾格萊德（首都名，位於塞爾維亞）


Анна

Ánna (romanization)
А́нни
А́нни (nominative plural)
Анн (genitive plural)

女性人名，等價於英語Anna


берег

來自古東斯拉夫語 берегъ (beregŭ)，來自原始斯拉夫語 *bergъ。

béreh (romanization)
бе́рега
береги́ (nominative plural)
берегі́в (genitive plural)
берегови́й
бережо́к (diminutive)

岸，海濱，海岸，湖岸，河岸

洞口或溝渠的邊緣或邊界（對照中古英語 brinke）

杯、碗、布、織物、組織的邊緣（對照中古英語 brinke）


Амстердам

阿姆斯特丹（首都名，位於荷蘭）

阿姆斯特丹（市名，位於紐約）


Анкара

來自土耳其語 Ankara。

安卡拉（首都名，位於土耳其）


ананас

ananás (romanization)
анана́са
анана́си (nominative plural)
анана́сів (genitive plural)


борщ

繼承自原始斯拉夫語 *bъrščь，原意為「獨活」，接著指「獨活湯」，之後意思又變為「甜菜湯」，來自原始波羅的-斯拉夫語 *bursktis。

boršč (romanization)
борщу́
борщі́ (nominative plural)
борщі́в (genitive plural)
борще́вий
борщови́й
борщівни́й
бо́рщик (diminutive)
борще́ць (diminutive)


атака

atáka (romanization)
ата́ки
ата́ки (nominative plural)
ата́к (genitive plural)


Аргентина

阿根廷（國家名，位於南美洲）


аптека

aptéka (romanization)
апте́ки
апте́ки (nominative plural)
апте́к (genitive plural)


Бутан

Bután (romanization)
Бута́ну
бута́нський

Королі́вство Бута́н

不丹（國家名，位於南亞）

不丹（國家名，位於南亞）

(官方名稱)


апельсин

借自俄語 апельси́н (apelʹsín)，來自荷蘭語 appelsien，來自法語 pomme de Sine (字面意思是“甜橙”)。

apelʹsýn (romanization)
апельси́на
апельси́ни (nominative plural)
апельси́нів (genitive plural)


Алжир

Alžýr (romanization)
Алжи́ру
алжи́рський

阿爾及利亞（國家名，位於北非）


Алжир

Alžýr (romanization)
Алжи́ра
алжи́рський

阿爾及爾（首都名，位於阿爾及利亞）


буря

來自原始斯拉夫語 *buřa。

búrja (romanization)
бу́рі
бу́рі (nominative plural)
бур (genitive plural)

зати́шшя пе́ред бу́рею


азбука

新創於古東斯拉夫語 азъбукы (azŭbuky)之後，源自教會斯拉夫語 азъбоукꙑ (azŭbuky)，由西里爾字母表的前兩個字母構成，азъ (azŭ) + боукꙑ (buky)，仿譯自古希臘語 ἀλφάβητος (alphábētos)。
1627年被證實，對照язъбука (jazʺbuka) (17–18世紀)。

ázbuka (romanization)
а́збуки
а́збуки (nominative plural)
а́збук (genitive plural)

алфаві́т

字母表，尤指舊西里爾字母

альфабе́т

字母表，尤指舊西里爾字母

абе́тка

字母表，尤指舊西里爾字母

абе́тло

字母表，尤指舊西里爾字母

字母表，尤指舊西里爾字母


цикл

來自拉丁語 cyclus。

cykl (romanization)
ци́клу
ци́кли (nominative plural)
ци́клів (genitive plural)


брак

經由波蘭語 brak，來自中古低地德語 brak (“缺點，缺陷；斷裂”)。

brak (romanization)
бра́ку
бра́ки (nominative plural)
бра́ків (genitive plural)


буква

繼承自古東斯拉夫語 бꙋкꙑ (buky)，繼承自原始斯拉夫語 *buky。

búkva (romanization)
бу́кви
бу́кви (nominative plural)
букв (genitive plural)
бу́квений


бог

來自原始斯拉夫語 *bogъ。

boh (romanization)
бо́га
боги́ (nominative plural)
богі́в (genitive plural)
боги́ня (feminine)
бо́жий
божи́стий
бо́жеський
боже́ственний
божо́к (diminutive)


пара

來自原始斯拉夫語 *para、*parъ。

pára (romanization)
па́ри
пари́ (nominative plural)
парі́х (genitive plural)


пара

pára (romanization)
па́ри
па́ри (nominative plural)
пар (genitive plural)


проект

源自德語 Projekt。中間拼作 -єкт- 的 проє́кт (projékt)於2019年被烏克蘭教育與科學部列為標準拼寫。

proékt (romanization)
прое́кту
прое́кти (nominative plural)
прое́ктів (genitive plural)

проє́кт (projékt)的另一種寫法：計畫、設計、草稿


абреже

借自法語 abrégé。

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-абреже.wav


авангардизм

借自法語 avant-gardisme。字面分析等同於 аванга́рд (avanhárd) + -и́зм (-ýzm)。

先锋主义，前衛主義，先锋派


абвольт

abvólʹt (romanization)
абво́льта
абво́льти (nominative plural)
абво́льтів (genitive plural)


абракадабра

abrakadábra (romanization)
абракада́бри
абракада́бри (nominative plural)
абракада́бр (genitive plural)


абсолютно

абсолю́тний (absoljútnyj, “絕對”, 形容詞)的副詞形式。

Uk-абсолютно.ogg


аванкамера

avankámera (romanization)
аванка́мери
аванка́мери (nominative plural)
аванка́мер (genitive plural)


аванпорт

avanpórt (romanization)
аванпо́рту
аванпо́рти (nominative plural)
аванпо́ртів (genitive plural)


аванпост

avanpóst (romanization)
аванпо́сту
аванпо́сти (nominative plural)
аванпо́стів (genitive plural)


аванложа

借自法語 avant-loge。字面分析等同於 аван- (avan-) + ло́жа (lóža)。

avanlóža (romanization)
аванло́жі
аванло́жі (nominative plural)
аванло́ж (genitive plural)


авгур

借自拉丁語 augur。

avhúr (romanization)
авгу́ра
авгу́ри (nominative plural)
авгу́рів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-авгур.wav

鳥占術士（根據鳥的叫聲和飛行姿態來解釋神意的人）


абсурдист

absurdýst (romanization)
абсурди́ста
абсурди́сти (nominative plural)
абсурди́стів (genitive plural)
абсурди́стка (feminine)


авдитор

avdýtor (romanization)
авди́тора
авди́тори (nominative plural)
авди́торів (genitive plural)
авди́торський

指某些學校和神學院裡由教師指定的


аборт

abórt (romanization)
або́рту
або́рти (nominative plural)
або́ртів (genitive plural)

мимові́льний або́рт


аваль

aválʹ (romanization)
ава́лю
ава́лі (nominative plural)
ава́лів (genitive plural)


авансцена

借自法語 avant-scène。字面分析等同於 аван- (avan-) + сце́на (scéna)。

avanscéna (romanization)
авансце́ни
авансце́ни (nominative plural)
авансце́н (genitive plural)


авантюрин

avantjurýn (romanization)
авантюри́на
авантюри́ни (nominative plural)
авантюри́нів (genitive plural)


абразив

abrazýv (romanization)
абрази́ву
абрази́ви (nominative plural)
абрази́вів (genitive plural)


авантюристка

avantjurýstka (romanization)
авантюри́стки
авантюри́стки (nominative plural)
авантюри́сток (genitive plural)


авангардист

借自法語 avant-gardiste。等價於 аванга́рд (avanhárd) + -и́ст (-ýst)。

avanhardýst (romanization)
авангарди́ста
авангарди́сти (nominative plural)
авангарди́стів (genitive plural)
авангарди́стка (feminine)
авангарди́стський


абсорбер

absórber (romanization)
абсо́рбера
абсо́рбери (nominative plural)
абсо́рберів (genitive plural)


абориген

aboryhén (romanization)
абориге́на
абориге́ни (nominative plural)
абориге́нів (genitive plural)

Uk-абориген.ogg


авантюрист

avantjurýst (romanization)
авантюри́ста
авантюри́сти (nominative plural)
авантюри́стів (genitive plural)

Uk-авантюрист.ogg


абзац

abzác (romanization)
абза́цу
абза́ци (nominative plural)
абза́ців (genitive plural)


абонент

abonént (romanization)
абоне́нта
абоне́нти (nominative plural)
абоне́нтів (genitive plural)
абоне́нтка (feminine)
абоне́нтський


абсолютизм

Uk-абсолютизм.ogg


абак

abák (romanization)
аба́ка
аба́ки (nominative plural)
аба́ків (genitive plural)


автостоянка

авто́ (avtó) + стоя́нка (stojánka)。

avtostojánka (romanization)
автостоя́нки
автостоя́нки (nominative plural)
автостоя́нок (genitive plural)


абака

abáka (romanization)
аба́ки
аба́ки (nominative plural)
аба́к (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-абака.wav


агат

ahát (romanization)
ага́та
ага́ти (nominative plural)
ага́тів (genitive plural)
ага́товий


агат

ahát (romanization)
ага́ту
ага́ти (nominative plural)
ага́тів (genitive plural)
ага́товий


абонемент

abonemént (romanization)
абонеме́нта
абонеме́нти (nominative plural)
абонеме́нтів (genitive plural)

Uk-абонемент.ogg

多次使用權、訂閱；（證明上述權利的）票證、券


агава

aháva (romanization)
ага́ви
ага́ви (nominative plural)
ага́в (genitive plural)


абсорбент

absorbént (romanization)
абсорбе́нту
абсорбе́нти (nominative plural)
абсорбе́нтів (genitive plural)


авангард

avanhárd (romanization)
аванга́рду
аванга́рди (nominative plural)
аванга́рдів (genitive plural)


альманах

借自德語 Almanach，來自中世紀拉丁語 almanach，來自安達盧斯阿拉伯語 الْمَنَاخ (al-manāḵ, “曆法”)。

alʹmanáx (romanization)
альмана́ху
альмана́хи (nominative plural)
альмана́хів (genitive plural)
альмана́ховий
альмана́шний (過時)


автопортрет

源自法語 autoportrait。可分析為авто- (avto-) + портре́т (portrét)。

avtoportrét (romanization)
автопортре́та
автопортре́ти (nominative plural)
автопортре́тів (genitive plural)


анклав

ankláv (romanization)
анкла́ву
анкла́ви (nominative plural)
анкла́вів (genitive plural)


альбатрос

alʹbatrós (romanization)
альбатро́са
альбатро́си (nominative plural)
альбатро́сів (genitive plural)


адепт

借自拉丁語 adeptus，為adipīscor (“達到，到達”)的過去分詞，可能經由法語 adepte。

adépt (romanization)
аде́пта
аде́пти (nominative plural)
аде́птів (genitive plural)


автомат

借自俄語 автома́т (avtomát)，來自法語 automate。

avtomát (romanization)
автома́та
автома́ти (nominative plural)
автома́тів (genitive plural)

Uk-автомат.ogg

ба́нківський автома́т


адресат

adresát (romanization)
адреса́та
адреса́ти (nominative plural)
адреса́тів (genitive plural)

Uk-адресат.ogg


алкоголь

alkohólʹ (romanization)
алкого́лю
алкого́лі (nominative plural)
алкого́лів (genitive plural)

Uk-алкоголь.ogg


анонс

anóns (romanization)
ано́нсу
ано́нси (nominative plural)
ано́нсів (genitive plural)


анафема

借自古希臘語 ἀνάθεμα (anáthema)。

anáfema (romanization)
ана́феми
ана́феми (nominative plural)
ана́фем (genitive plural)

一句表達自己不滿的髒話；該死


акт

akt (romanization)
а́кта
а́кти (nominative plural)
а́ктів (genitive plural)


акт

akt (romanization)
а́кту
а́кти (nominative plural)
а́ктів (genitive plural)


акцент

akcént (romanization)
акце́нту
акце́нти (nominative plural)
акце́нтів (genitive plural)


апостроф

apóstrof (romanization)
apostróf (romanization)
апо́строфа
апостро́фа
апо́строфи (nominative plural)
апостро́фи (nominative plural)
апо́строфів (genitive plural)
апостро́фів (genitive plural)


адвокат

源自德語 Advokat，來自拉丁語 advocātus，與俄語 адвока́т (advokát)、白俄羅斯語 адвака́т (advakát)、波蘭語 adwokat等同源。війт (vijt)的同源對似詞。

advokát (romanization)
адвока́та
адвока́ти (nominative plural)
адвока́тів (genitive plural)
адвока́тка (feminine)
адвокате́са (feminine)

Uk-адвокат.ogg


арфа

árfa (romanization)
а́рфи
а́рфи (nominative plural)
арф (genitive plural)


арктангенс

arktánhens (romanization)
аркта́нгенса
аркта́нгенси (nominative plural)
аркта́нгенсів (genitive plural)


асимптота

asymptóta (romanization)
асимпто́ти
асимпто́ти (nominative plural)
асимпто́т (genitive plural)


агент

借自俄語 аге́нт (agént)，源自德語 Agent，源自法語 agent，源自拉丁語 agens。

ahént (romanization)
аге́нта
аге́нти (nominative plural)
аге́нтів (genitive plural)
аге́нтка (feminine)
аге́нтський


арккосинус

arkkósynus (romanization)
аркко́синуса
аркко́синуси (nominative plural)
аркко́синусів (genitive plural)


аромат

來自古東斯拉夫語 ароматъ (aromatŭ)，來自古希臘語 ἄρομα (ároma)，為ἀρομάτος的屬格。

aromát (romanization)
арома́ту
арома́ти (nominative plural)
арома́тів (genitive plural)


афоризм

借自法語 aphorisme或德語 Aphorismus，來自拉丁語 aphorismus，來自古希臘語 ἀφορισμός (aphorismós)。

aforýzm (romanization)
афори́зму
афори́зми (nominative plural)
афори́змів (genitive plural)


аутсайдер

autsájder (romanization)
аутса́йдера
аутса́йдери (nominative plural)
аутса́йдерів (genitive plural)

Uk-аутсайдер.ogg


аскет

借自古希臘語 ἀσκητής (askētḗs)，來自ἀσκέω (askéō, “運作，形成”)。

askét (romanization)
аске́та
аске́ти (nominative plural)
аске́тів (genitive plural)


баклан

baklán (romanization)
бакла́на
бакла́ни (nominative plural)
бакла́нів (genitive plural)
бакла́новий

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-баклан.wav


атрибут

atrybút (romanization)
атрибу́та
атрибу́ти (nominative plural)
атрибу́тів (genitive plural)

Uk-атрибут.ogg


археолог

可能源自德語 Archäologe。亦可同步分析為архео(ло́гія) (arxeo(lóhija)) + -лог (-loh)。對照俄語 архео́лог (arxeólog)、白俄羅斯語 архео́лаг (arxjeólah)、波蘭語 archeolog。

arxeóloh (romanization)
архео́лога
архео́логи (nominative plural)
архео́логів (genitive plural)


артишок

artyšók (romanization)
артишо́ку
артишо́ки (nominative plural)
артишо́ків (genitive plural)


арка

源自俄語 а́рка (árka)，來自意大利語 arco。

árka (romanization)
а́рки
а́рки (nominative plural)
а́рок (genitive plural)


бабка

bábka (romanization)
ба́бки
бабки́ (nominative plural)
бабо́к (genitive plural)

復活節有牧師祝福過的儀式性、精緻的麵包（亦稱為баба），等同於奧地利的Gugelhupf、波蘭的baba wielkanocna和俄羅斯的кулич。有時會與paska搞混。


Бангкок

Banhkók (romanization)
Бангко́ка
бангко́кський

曼谷（首都名，位於泰國）


бахрома

來自突厥語族 (早期土耳其語 makreme或克里米亞韃靼語 maxrama)，來自阿拉伯語 مِقْرَمَة (miqrama, “飾品流蘇，繡花頭紗”)，來自مِقْرَم (miqram, “床罩”)，來自قَرَمَ (qarama, “啃”)，來自原始閃米特語 *q-r-m。

macramé（手工編織掛繩）


атом

átom (romanization)
а́тома
а́томи (nominative plural)
а́томів (genitive plural)
а́томний


бережок

berežók (romanization)
бережка́
бережки́ (nominative plural)
бережкі́в (genitive plural)
береже́чок (diminutive)

бе́рег (béreh) 的指小詞


бакалавр

bakalávr (romanization)
бакала́вра
бакала́ври (nominative plural)
бакала́врів (genitive plural)


баня

來自原始斯拉夫語 *baňa。

bánja (romanization)
ба́ні
ба́ні (nominative plural)
бань (genitive plural)


баранина

Uk-баранина.ogg


бета

béta (romanization)
бе́ти
бе́ти (nominative plural)
бет (genitive plural)


бандит

借自意大利語 bandito。

bandýt (romanization)
банди́та
банди́ти (nominative plural)
банди́тів (genitive plural)
банди́тка (feminine)
банди́тський


база

來自拉丁語 basis，來自古希臘語 βάσις (básis)。

báza (romanization)
ба́зи
ба́зи (nominative plural)
баз (genitive plural)


блокнот

bloknót (romanization)
блокно́та
блокно́ти (nominative plural)
блокно́тів (genitive plural)

Uk-блокнот.ogg


баскетбол

basketból (romanization)
баскетбо́лу
баскетбо́льний


боже

бог (boh) 的呼格單數


баран

來自古東斯拉夫語 баранъ (baranŭ)，來自原始斯拉夫語 *baranъ。

barán (romanization)
барана́
барани́ (nominative plural)
барані́в (genitive plural)
бара́нячий
баране́ць (diminutive)
бара́нчик (diminutive)
баранча́ (diminutive)
бараня́ (diminutive)


богомол

來自бог (boh) + -о- (-o-) + -мол (-mol)，為моли́тися (molýtysja, “祈禱”)的結合形式。

bohomól (romanization)
богомо́ла
богомо́ли (nominative plural)
богомо́лів (genitive plural)


бегемот

來自德語 Behemoth，來自希伯來語 בְּהֵמוֹת (behemót)。

behemót (romanization)
бегемо́та
бегемо́ти (nominative plural)
бегемо́тів (genitive plural)
бегемо́товий


битва

繼承自原始斯拉夫語 *bitva。

býtva (romanization)
би́тви
би́тви (nominative plural)
битв (genitive plural)


божество

來自бо́жий (bóžyj) + -ество́ (-estvó)。

božestvó (romanization)
божества́
божества́ (nominative plural)
боже́ств (genitive plural)
боже́ственний

Uk-божество.ogg


богиня

繼承自原始斯拉夫語 *bogyni，等同於бог (boh) + -иня (-ynja)。

bohýnja (romanization)
боги́ні
боги́ні (nominative plural)
боги́нь (genitive plural)
бог (masculine)


банда

借自意大利語 banda。

bánda (romanization)
ба́нди
ба́нди (nominative plural)
банд (genitive plural)


бродяга

brodjáha (romanization)
бродя́ги
бродя́ги (nominative plural)
бродя́г (genitive plural)

Uk-бродяга.ogg


бойкот

bojkót (romanization)
бойко́ту
бойко́ти (nominative plural)
бойко́тів (genitive plural)


болото

來自原始斯拉夫語 *bolto。

bolóto (romanization)
боло́та
болота́ (nominative plural)
болі́т (genitive plural)


блоха

繼承自古東斯拉夫語 блъха (blŭxa)，來自原始斯拉夫語 *blъxa，來自原始波羅的-斯拉夫語 *blúšāˀ，來自原始印歐語 *bʰlúseh₂。

bloxá (romanization)
блохи́
бло́хи (nominative plural)
бліх (genitive plural)


блокада

blokáda (romanization)
блока́ди
блока́ди (nominative plural)
блока́д (genitive plural)
блока́дний


ах

繼承自原始斯拉夫語 *axъ。


будучи

бу́ти (búty) 的現在時副詞性非完整體分詞


блюдо

繼承自原始斯拉夫語 *bľudo。

bljúdo (romanization)
блю́да
блю́да (nominative plural)
блюд (genitive plural)


бурдюк

burdjúk (romanization)
бурдюка́
бурдюки́ (nominative plural)
бурдюкі́в (genitive plural)


буквально

來自буква́льний (bukválʹnyj) + -о (-o)。

Uk-буквально.ogg

用於強化或渲染非比喻性語句：字面上地


братик

brátyk (romanization)
бра́тика
бра́тики (nominative plural)
бра́тиків (genitive plural)

брат (brat)的愛稱、指小詞：小兄弟

用作對男人或男孩的友好稱呼


буй

buj (romanization)
бу́я
буї́ (nominative plural)
буї́в (genitive plural)
буйо́к (diminutive)


бочка

繼承自原始斯拉夫語 *bъčьka.

bóčka (romanization)
бо́чки
бо́чки (nominative plural)
бочки́ (nominative plural)
бо́чок (genitive plural)
бочо́к (genitive plural)


бочка

繼承自原始斯拉夫語 *bъčьka.

бочо́к (bočók) 的屬格單數


бурлак

burlák (romanization)
бурлака́
бурлаки́ (nominative plural)
бурлакі́в (genitive plural)

沒有固定職業或住所的人；流浪漢


бузина

來自早期буз (buz)、боз (boz)，來自原始斯拉夫語 *bъzъ (“接骨木”)，其“丁香”之義現在留存於бузо́к (buzók)。


бунчук

借自突厥語族，參見土耳其語 boncuk。

bunčúk (romanization)
бунчука́
бунчуки́ (nominative plural)
бунчукі́в (genitive plural)


бульвар

bulʹvár (romanization)
бульва́ру
бульва́ри (nominative plural)
бульва́рів (genitive plural)
бульва́рний

Uk-бульвар.ogg


бронза

brónza (romanization)
бро́нзи
бро́нзи (nominative plural)
бронз (genitive plural)
бро́нзовий

бронза：


буддизм

字面分析等同於 Бу́дда (Búdda) + -и́зм (-ýzm).


бомба

bómba (romanization)
бо́мби
бо́мби (nominative plural)
бомб (genitive plural)
бо́мбовий


бугай

來自突厥語族語言，源頭來自原始突厥語 *buka，對照烏茲別克語 buqa。與俄語 буга́й (bugáj)、白俄羅斯語 буга́й (buháj)等同源。

buháj (romanization)
бугая́
бугаї́ (nominative plural)
бугаї́в (genitive plural)


бугай

До́брим лю́дям спочи́вок, а йому́, чо́ртовому бугає́ві, спі́ви.

好人可以休息，而他這頭該死的蠻牛卻可以唱歌。

Dóbrym ljúdjam spočývok, a jomú, čórtovomu buhajévi, spívy.

1958, 馬爾可·克羅皮夫尼茨基, Тво́ри (Tvóry), 卷 2，頁號 354:


бюро

довідко́ве бюро́


буддист

buddýst (romanization)
будди́ста
будди́сти (nominative plural)
будди́стів (genitive plural)
будди́стка (feminine)
будди́стський


банан

banán (romanization)
бана́на
бана́ни (nominative plural)
бана́нів (genitive plural)
бана́новий
бана́нчик (diminutive)


без

源自原始斯拉夫語 *bez，源自原始印歐語 *bʰeǵʰ-。


бунт

源自波蘭語 bunt，來自中古高地德語 bund (“結盟”)。

bunt (romanization)
бу́нту
бунти́ (nominative plural)
бунті́в (genitive plural)


бунт

bunt (romanization)
бу́нта
бу́нти (nominative plural)
бу́нтів (genitive plural)


ванна

vánna (romanization)
ва́нни
ва́нни (nominative plural)
ванн (genitive plural)


ванна

vánna (romanization)
ва́нної
ва́нні (nominative plural)
ва́нних (genitive plural)


вальс

valʹs (romanization)
ва́льсу
ва́льси (nominative plural)
ва́льсів (genitive plural)


варвар

借自古希臘語 βάρβαρος (bárbaros, “外國的，陌生的”)，擬聲詞 (模仿外國詞彙“blah blah”)。

várvar (romanization)
ва́рвара
ва́рвари (nominative plural)
ва́рварів (genitive plural)
ва́рварка (feminine)
ва́рварський


вакцина

vakcýna (romanization)
вакци́ни
вакци́ни (nominative plural)
вакци́н (genitive plural)


валюта

源自意大利語 valuta (“通貨、貨幣”)，來自拉丁語 valeō (“有價值”)。

valjúta (romanization)
валю́ти
валю́ти (nominative plural)
валю́т (genitive plural)
валю́тний


вдова

繼承自原始斯拉夫語 *vьdova，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *widewāˀ，繼承自原始印歐語 *h₁widʰéwh₂。

vdová (romanization)
вдови́
вдо́ви (nominative plural)
вдів (genitive plural)
вдіве́ць (masculine)
вдови́ний
вдови́н
вдови́чий

вдова́ (vdová)（用在元音之後）和удова́ (udová)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


дерзкий

繼承自原始斯拉夫語 *dьrzъkъ。


декрет

借自拉丁語 dēcrētum。

dekrét (romanization)
декре́ту
декре́ти (nominative plural)
декре́тів (genitive plural)


ветхий

來自古東斯拉夫語 ветъхъ (vetŭxŭ)，來自原始斯拉夫語 *vetъxъ (“老，古舊”)。


джем

džem (romanization)
дже́му
дже́ми (nominative plural)
дже́мів (genitive plural)
дже́мовий


дзюдо

借自日語 柔(じゅう)道(どう) (jūdō)。


вена

véna (romanization)
ве́ни
ве́ни (nominative plural)
вен (genitive plural)


депутат

源自拉丁語 dēputātus。

deputát (romanization)
депута́та
депута́ти (nominative plural)
депута́тів (genitive plural)

Uk-депутат.ogg

Ко́жний депута́т зобов’я́заний звітува́ти пе́ред ви́борцями в свої́й роботі і в робо́ті Ра́ди депута́тів трудя́щих і мо́же бу́ти в уся́кий час відкли́каний за рі́шенням бі́льшості ви́борців у встано́вленому зако́ном поря́дку.

每一个代表必须向选民报告本人的和劳动者代表苏维埃的工作，并且根据选民的多数决定，依照法律规定的程序可以随时撤换代表。^(翻譯來源：中文马克思主义文库)

Kóžnyj deputát zobovʺjázanyj zvituváty péred výborcjamy v svojíj roboti i v robóti Rády deputátiv trudjáščyx i móže búty v usjákyj čas vidklýkanyj za ríšennjam bílʹšosti výborciv u vstanóvlenomu zakónom porjádku.


великий

來自原始斯拉夫語 *velikъ。

velýkyj (romanization)
бі́льший (comparative)
найбі́льший (superlative)
величина́ (abstract-noun)

Uk-великий.ogg


деталь

detálʹ (romanization)
дета́лі
дета́лі (nominative plural)
дета́лей (genitive plural)


дикий

來自原始斯拉夫語 *dikъ。


дивиться

диви́тися (dyvýtysja) 的第三人稱單數現在時非完整體


дикобраз

來自ди́кий (dýkyj, “野生”) + -о- (-o-) + о́браз (óbraz, “外表”)。

dykobráz (romanization)
дикобра́за
дикобра́зи (nominative plural)
дикобра́зів (genitive plural)


днями

день (denʹ) 的工具格複數


дефект

來自拉丁語 dēfectus。

defékt (romanization)
дефе́кту
дефе́кти (nominative plural)
дефе́ктів (genitive plural)


Джакарта

Džakárta (romanization)
Джака́рти
джака́ртський

雅加達（首都名，位於印尼）


вершина

veršýna (romanization)
верши́ни
верши́ни (nominative plural)
верши́н (genitive plural)

Uk-вершина.ogg


дирижабль

dyryžáblʹ (romanization)
дирижа́бля
дирижа́блі (nominative plural)
дирижа́блів (genitive plural)


вагон

vahón (romanization)
ваго́на
ваго́ни (nominative plural)
ваго́нів (genitive plural)


верблюд

繼承自原始斯拉夫語 *velьb(l)ǫdъ、*vъlьb(l)ǫdъ。

verbljúd (romanization)
верблю́да
верблю́ди (nominative plural)
верблю́дів (genitive plural)
верблюди́ця (feminine)
верблюди́ха (rare) (feminine)
верблю́жий
верблю́дячий

Uk-верблюд.ogg

одного́рбий верблю́д

двого́рбий верблю́д


держава

繼承自古東斯拉夫語 дьржава (dĭržava)，來自原始斯拉夫語 *dьržava。

deržáva (romanization)
держа́ви
держа́ви (nominative plural)
держа́в (genitive plural)
держа́вний

Uk-держава.ogg


держава

déržava (romanization)
deržáva (romanization)
де́ржави
держа́ви
де́ржави (nominative plural)
держа́ви (nominative plural)
де́ржав (genitive plural)
держа́в (genitive plural)


для

пісня «Для Анюти»

歌曲《為了阿紐塔》（女性名字）


дециметр

借自法語 décimètre。等同於деци- (decy-) + метр (metr)。

decymétr (romanization)
дециме́тра
дециме́три (nominative plural)
дециме́трів (genitive plural)


вниз

вниз (vnyz)（用在元音之後）和уни́з (unýz)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

Не диві́ться вниз!


водило

води́ти (vodýty) 的中性單數過去時非完整體


донизу

до (do) + ни́зу (nýzu)的合寫，низ (nyz)的屬格單數。

згори́ дони́зу

зве́рху дони́зу


динозавр

借自拉丁語 Dinosauria，源自古希臘語 δεινός (deinós, “可怕的”) + σαῦρος (saûros, “蜥蜴”)。

dynozávr (romanization)
диноза́вра
диноза́ври (nominative plural)
диноза́врів (genitive plural)
диноза́врик (diminutive)


диван

來自鄂圖曼土耳其語 دیوان (dîvân)，來自波斯語 دیوان (divân)。

dyván (romanization)
дива́на
дива́ни (nominative plural)
дива́нів (genitive plural)


десерт

desért (romanization)
десе́рту
десе́рти (nominative plural)
десе́ртів (genitive plural)


диво

繼承自原始斯拉夫語 *dȋvo。

dývo (romanization)
ди́ва
дива́ (nominative plural)
див (genitive plural)
ди́вний


доктрина

借自拉丁語 doctrīna。

doktrýna (romanization)
доктри́ни
доктри́ни (nominative plural)
доктри́н (genitive plural)

Uk-доктрина.ogg


везти

繼承自原始斯拉夫語 *vezti。

veztý (romanization)
повезти́ (perfective)

везти́ (veztý)和повезти́ (poveztý)是具體動詞。其對應詞вози́ти (vozýty)和повози́ти (povozýty)是抽象動詞。


долото

繼承自古烏克蘭語 долото (doloto)，來自古東斯拉夫語 долото (doloto)，來自原始斯拉夫語 *dolto，來自原始波羅的-斯拉夫語 *dálbta，來自原始印歐語 *dʰelbʰ-。

dolotó (romanization)
долота́
доло́та (nominative plural)
долі́т (genitive plural)


виноград

早期借自教會斯拉夫語 виноградъ (vinogradŭ)，根據同源的俄語和白俄羅斯語 вінаград (vinahrad)，可能繼承自古東斯拉夫語 [具體何詞?]。本詞的兩部分分別與вино (vyno)、город (horod)同源，後半 -град 的拼法表明其借自一斯拉夫語族（非東斯拉夫語支）語言。

vynohrád (romanization)
виногра́ду
виногра́ди (nominative plural)
виногра́дів (genitive plural)

Uk-виноград.ogg


документ

dokumént (romanization)
докуме́нта
докуме́нти (nominative plural)
докуме́нтів (genitive plural)

Uk-документ.ogg


водить

води́ти (vodýty) 的第三人稱單數現在時非完整體


десять

來自原始斯拉夫語 *desętь。同源詞包括白俄羅斯語 дзе́сяць (dzjésjacʹ)等。

де́сять сантиме́трів ― désjatʹ santymétriv ― 十公分


величина

繼承自原始斯拉夫語 *veličina。字面分析等同於 вели́кий (velýkyj) + -ина́ (-yná)。

velyčyná (romanization)
величини́
величи́ни (nominative plural)
величи́н (genitive plural)

Uk-величина.ogg


доброта

繼承自古烏克蘭語 доброта (dobrota)，來自古東斯拉夫語 доброта (dobrota)，來自原始斯拉夫語 *dobrota。等同於до́брий (dóbryj) + -ота́ (-otá)。

Uk-доброта.ogg


дочка

來自原始斯拉夫語 *dъ̏ťi + -ка (-ka)。

dočká (romanization)
дочки́
до́чки (nominative plural)
до́чок (genitive plural)

В тім селі́ вдова́ жила́ / А у вдови́ дочка́ була́ / І син семилі́ток.

那村裡住著個寡婦，寡婦有一個女兒，還有一個七歲的兒子。

V tim selí vdová žylá / A u vdový dočká bulá / I syn semylítok.


доза

衍生自西方歐洲語言，來自晚期拉丁語 dosis，來自古希臘語 δόσῐς (dósis)。

dóza (romanization)
до́зи
до́зи (nominative plural)
доз (genitive plural)


дитя

來自古東斯拉夫語 дѣтѧ (dětę)，來自原始斯拉夫語 *dětę。

dytjá (romanization)
дитя́ти
дитя́та (nominative plural)
дитя́т (genitive plural)
дитя́чий
дитя́тко (diminutive)


дурень

dúrenʹ (romanization)
ду́рня
ду́рні (nominative plural)
ду́рнів (genitive plural)
дуре́па (feminine)
ду́рка (feminine)

傻瓜：一種簡單的紙牌遊戲，最後一名手持紙牌的玩家即為輸家


витязь

繼承自原始斯拉夫語 *vitędzь.

výtjazʹ (romanization)
ви́тязя
ви́тязі (nominative plural)
ви́тязів (genitive plural)


духом

дух (dux, “靈魂”) 的工具格單數


духом

дух (dux, “幽靈，鬼”) 的工具格單數


дракон

drakón (romanization)
драко́на
драко́ни (nominative plural)
драко́нів (genitive plural)


дрова

來自原始斯拉夫語 *dъrva。


думка

dúmka (romanization)
ду́мки
думки́ (nominative plural)
думо́к (genitive plural)


духи

請參閲主詞條的词源章節。

дух (dux, “鬼”) 的主格/呼格複數


внучка

vnúčka (romanization)
вну́чки
вну́чки (nominative plural)
вну́чок (genitive plural)

вну́ка f (vnúka) 的指小詞：孫女


дядька

дя́дько (djádʹko) 的屬格/賓格單數


волокно

繼承自古盧森尼亞語 волокно (volokno)，來自原始斯拉夫語 *volkъnò。

voloknó (romanization)
волокна́
воло́кна (nominative plural)
воло́кон (genitive plural)
волоко́нний
волоко́нце (diminutive)


внук

繼承自古東斯拉夫語 вънукъ (vŭnukŭ)，來自原始斯拉夫語 *vъnukъ。

vnuk (romanization)
вну́ка
вну́ки (nominative plural)
вну́ків (genitive plural)
вну́ка (feminine)
вну́чка (feminine)


внук

вну́ка (vnúka) 的屬格複數


духовка

duxóvka (romanization)
духо́вки
духо́вки (nominative plural)
духо́вок (genitive plural)


велосипед

來自俄語 велосипе́д (velosipéd)。

velosypéd (romanization)
велосипе́да
велосипе́ди (nominative plural)
велосипе́дів (genitive plural)

Uk-велосипед.ogg


дорога

來自原始斯拉夫語 *dorga。

doróha (romanization)
доро́ги
доро́ги (nominative plural)
дорі́г (genitive plural)
доро́жній


дорога

來自原始斯拉夫語 *dorga。

дороги́й (dorohýj) 的陰性主格單數


доля

來自原始斯拉夫語 *dòľa。

dólja (romanization)
до́лі
до́лі (nominative plural)
доль (genitive plural)


водка

來自俄語 во́дка (vódka)。

vódka (romanization)
во́дки
во́дки (nominative plural)
во́док (genitive plural)


возить

вози́ти 非完 (vozýty) 的第三人稱單數現在時直陳式


власть

借自教會斯拉夫語 власть (vlastĭ)。во́лость (vólostʹ)的同源對似詞。

vlastʹ (romanization)
вла́сті
вла́сти
вла́сті (nominative plural)
вла́стей (genitive plural)


вперед

в (v) + пере́д (peréd)的合寫。


дятел

來自原始斯拉夫語 *dętelъ。

djátel (romanization)
дя́тла
дя́тли (nominative plural)
дя́тлів (genitive plural)


дурак

durák (romanization)
дурака́
дураки́ (nominative plural)
дуракі́в (genitive plural)
ду́ра (feminine)
дурачо́к (diminutive)

傻瓜：一種簡單的紙牌遊戲，最後一名手持紙牌的玩家即為輸家


ель

最近來自英語 ale。對照俄語 эль (elʹ)。


довести

來自до- (do-) + вести́ (vestý)。對照俄語 довести́ (dovestí)、白俄羅斯語 даве́сці (davjésci)、波蘭語 dowieść。

dovestý (romanization)
дово́дити (imperfective)

Uk-довести.ogg

довести́ до доскона́лості

довести́ до сліз

довести́ до ві́дчаю

довести́ до кра́йності

довести́ до кра́йнощів


вкус

вкуси́ти (vkusýty) 的動詞派生詞。

vkus (romanization)
вку́су
вку́си (nominative plural)
вку́сів (genitive plural)

вкус (vkus)（用在元音之後）和уку́с (ukús)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

уку́с (ukús)的另一種寫法


доктор

借自拉丁語 doctor。

dóktor (romanization)
до́ктора
доктори́ (nominative plural)
докторі́в (genitive plural)
до́кторський

лі́кар m (líkar, “醫生”)之同義詞

До́ктор нау́к


волейбол

volejból (romanization)
волейбо́лу
волейбо́льний


волос

來自原始斯拉夫語 *volsъ。

vólos (romanization)
во́лоса
во́лоси (nominative plural)
во́лосів (genitive plural)


ворона

繼承自原始斯拉夫語 *vorna，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wárˀnāˀ。

voróna (romanization)
воро́ни
воро́ни (nominative plural)
воро́н (genitive plural)


ворон

繼承自原始斯拉夫語 *vornъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *warnás。

vóron (romanization)
во́рона
во́рони (nominative plural)
во́ронів (genitive plural)


желе

源自法語 gelée。гель (helʹ)的同源對似詞。


вождь

源自教會斯拉夫語 вождь (voždĭ)，來自原始斯拉夫語 *voďь。取代繼承自古東斯拉夫語 вожь (vožĭ)的詞。

voždʹ (romanization)
вождя́
вожді́ (nominative plural)
вожді́в (genitive plural)


жаргон

žarhón (romanization)
жарго́ну
жарго́ни (nominative plural)
жарго́нів (genitive plural)


жанр

žanr (romanization)
жа́нру
жа́нри (nominative plural)
жа́нрів (genitive plural)
жа́нровий


душ

duš (romanization)
ду́шу
ду́ші (nominative plural)
ду́шів (genitive plural)

При робо́ті, зв’я́заній із забру́дненням ті́ла, необхі́дно ми́тися в ла́зні або́ під ду́шем щодня́.

如果你的工作會弄髒身體，你必須每天在桑拿室跟淋浴間洗澡。

Pry robóti, zvʺjázanij iz zabrúdnennjam tíla, neobxídno mýtysja v lázni abó pid dúšem ščodnjá.

Кожні дві кімнати мали свій душ, свою ванну. ― Kožni dvi kimnaty maly svij duš, svoju vannu. ― 每間雙人房的浴室都有淋浴。

[Ніна:] Спробуйте душ Шарко. Як у вас з кров'яним тиском? ― [Nina:] Sprobujte duš Šarko. Jak u vas z krovʺjanym tyskom? ― [妮娜：] 試試沙可式水療。你的血壓如何？

1956, Кочерга І., Твори том.II, page 273:


душ

душа́ (dušá) 的屬格複數


жених

繼承自原始斯拉夫語 *ženixъ。

ženýx (romanization)
жениха́
женихи́ (nominative plural)
женихі́в (genitive plural)


вся

вся (vsja)（用在元音之後）和уся́ (usjá)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

весь (vesʹ) 的主格陰性單數


вид

來自古東斯拉夫語 видъ (vidŭ)，來自原始斯拉夫語 *vidъ。

vyd (romanization)
ви́ду
ви́ди (nominative plural)
ви́дів (genitive plural)


вид

來自古東斯拉夫語 видъ (vidŭ)，來自原始斯拉夫語 *vidъ。


житель

жи́ти (žýty, “生活，居住”) + -тель (-telʹ, “表示人的後綴”)。

žýtelʹ (romanization)
жи́теля
жи́телі (nominative plural)
жи́телів (genitive plural)
жи́телька (feminine)


жасмин

žasmýn (romanization)
жасми́на
жасми́ни (nominative plural)
жасми́нів (genitive plural)


вишня

繼承自原始斯拉夫語 *višьňa。

výšnja (romanization)
ви́шні
ви́шні (nominative plural)
ви́шень (genitive plural)
вишне́вий


дума

繼承自原始斯拉夫語 *duma (“想法”)，但起源有爭議。要麼是日耳曼語族，可能從原始日耳曼語 *dōmaz (“法庭裁決，行動，想法”)，哥特語 𐌳𐍉𐌼𐍃 (dōms, “判決，行動，想法”)、𐌳𐍉𐌼𐌾𐌰𐌽 (dōmjan, “審判”)、𐌳𐍉𐌼 (dōm, “評審，想法”)。對照現代德語 -tum，英語 -dom、doom。或來自原始印歐語 *dʰewh₂- (“吸菸”)，原始斯拉夫語 *duti (“吹氣，充氣”)、*dymъ (“煙”)等同族。

dúma (romanization)
ду́ми
ду́ми (nominative plural)
дум (genitive plural)

16世紀烏克蘭哥薩克人發明的一種歌唱性史詩；民謠、輓歌


жир

來自古東斯拉夫語 жиръ (žirŭ)，來自原始斯拉夫語 *žirъ。

žyr (romanization)
жи́ру
жири́ (nominative plural)
жирі́в (genitive plural)
жирови́й


жук

來自原始斯拉夫語 *žukъ。

žuk (romanization)
жука́
жуки́ (nominative plural)
жукі́в (genitive plural)
жучи́ха (feminine)
жучо́к (diminutive)


жук

來自原始斯拉夫語 *žukъ。

žuk (romanization)
жука́
жуки́ (nominative plural)
жукі́в (genitive plural)


воля

繼承自古東斯拉夫語 волꙗ (volja)，來自原始斯拉夫語 *voľà，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wáljāˀ，來自原始印歐語 *welh₁-。


дуб

繼承自原始斯拉夫語 *dǫbъ，來自原始印歐語 *dʰanw-。

dub (romanization)
ду́ба
дуби́ (nominative plural)
дубі́в (genitive plural)
дубо́вий


дерево

來自原始斯拉夫語 *dervo，來自原始印歐語 *dóru。дре́во (drévo)的同源對似詞。

dérevo (romanization)
де́рева
дере́ва (nominative plural)
дере́в (genitive plural)
дерев'я́ний
деревце́ (diminutive)
де́ревце (diminutive)


жалоба

繼承自古東斯拉夫語 жалоба (žaloba, “哀悼，悲痛”)，來自原始斯拉夫語 *žaloba。第二個義項可能受俄語 жа́лоба (žáloba, “訴苦”)的影響。


жертва

借自教會斯拉夫語 жрьтва (žrĭtva)，來自*žьrtva (“祭品”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *girʔ-，來自原始印歐語 *gʷrH-.

žértva (romanization)
же́ртви
же́ртви (nominative plural)
жертв (genitive plural)


вулкан

vulkán (romanization)
вулка́на
вулка́ни (nominative plural)
вулка́нів (genitive plural)


законопроект

зако́н (zakón, “法律”) + -о- (-o-) + прое́кт (proékt, “計畫”)。

zakonoproékt (romanization)
законопрое́кту
законопрое́кти (nominative plural)
законопрое́ктів (genitive plural)

Uk-законопроект.ogg


заодно

來自за (za) + одно́ (odnó)。


вина

繼承自古東斯拉夫語 вина (vina)，來自原始斯拉夫語 *vina；與拉脫維亞語 vaina同源。


вина

源自梵語 वीणा (vīṇā)。

výna (romanization)
ви́ни
ви́ни (nominative plural)
вин (genitive plural)


вина

源自梵語 वीणा (vīṇā)。

вино́ (vynó) 的屬格單數


вина

源自梵語 वीणा (vīṇā)。

вино́ (vynó) 的主格/賓格/呼格複數


жаба

來自原始斯拉夫語 *žaba。

žába (romanization)
жа́би
жа́би (nominative plural)
жаб (genitive plural)
жа́б'ячий
жаби́ний


жаба

來自原始斯拉夫語 *žaba。


забава

來自原始斯拉夫語 *zabava。

zabáva (romanization)
заба́ви
заба́ви (nominative plural)
заба́в (genitive plural)


заклад

základ (romanization)
за́кладу
за́клади (nominative plural)
за́кладів (genitive plural)


заклад

zaklád (romanization)
закла́ду
закла́ди (nominative plural)
закла́дів (genitive plural)


залп

借自德語 Salve，來自拉丁語 salve。

zalp (romanization)
за́лпа
за́лпи (nominative plural)
за́лпів (genitive plural)
за́лповий


закуска

來自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，與俄語 заку́ска (zakúska)等相關。等同於закуси́ти (zakusýty) + -ка (-ka)。

zakúska (romanization)
заку́ски
заку́ски (nominative plural)
заку́сок (genitive plural)

Uk-закуска.ogg

炸醃漬甜菜根，傳統喪葬和聖誕節前夕的餐點。


запрет

zaprét (romanization)
запре́ту
запре́ти (nominative plural)
запре́тів (genitive plural)


жила

繼承自原始斯拉夫語 *žila。

žýla (romanization)
жи́ли
жи́ли (nominative plural)
жил (genitive plural)
жи́лка (diminutive)


жила

繼承自原始斯拉夫語 *žila。

жи́ти (žýty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


загадка

záhadka (romanization)
zahádka (romanization)
за́гадки
зага́дки
загадки́ (nominative plural)
за́гадки (nominative plural)
зага́дки (nominative plural)
загадо́к (genitive plural)
за́гадок (genitive plural)
зага́док (genitive plural)

音頻 (за́гадка)

За́гадка（重音在第一個音節）仍然被一些，甚至大多數語言學家認為是唯一的標準。然而，зага́дка也非常普遍，儘管有些人可能認為它受到了俄語或波蘭語的影響。


гавань

借自俄語 га́вань (gávanʹ)，來自荷蘭語 haven或中古低地德語 haven。

hávanʹ (romanization)
га́вані
га́вані (nominative plural)
га́ваней (genitive plural)
га́ванський


занять

заня́ття (zanjáttja) 的屬格複數


до

來自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，來自原始斯拉夫語 *do，來自原始印歐語 *de、*do。

Я йду до школи.


зал

源自德語 Saal或法語 salle。對照俄語 зал (zal)、波蘭語 sala。

zal (romanization)
за́лу
за́ли (nominative plural)
за́лів (genitive plural)


зал

за́ла (zála) 的屬格複數


гарем

harém (romanization)
гаре́му
гаре́ми (nominative plural)
гаре́мів (genitive plural)


галерея

經由俄語 галере́я (galeréja)源自德語 Galerie或法語 galerie。源頭來自意大利語 galleria。

haleréja (romanization)
галере́ї
галере́ї (nominative plural)
галере́й (genitive plural)

Uk-галерея.ogg


заступ

заступа́ти (zastupáty) 的逆構詞，源自傳遞腳踩力量的而設計的鏟子。

zástup (romanization)
за́ступа
за́ступи (nominative plural)
за́ступів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-заступ.wav


гать

繼承自原始斯拉夫語 *gatь。

hatʹ (romanization)
га́ті
га́ті (nominative plural)
га́тей (genitive plural)


гамбургер

hámburher (romanization)
га́мбургера
га́мбургери (nominative plural)
га́мбургерів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-гамбургер.wav


галактика

源頭來自古希臘語 γαλαξίας (galaxías, “銀河”)，來自γάλα (gála, “牛奶”)。

haláktyka (romanization)
гала́ктики
галакти́чний


гепатит

來自古希臘語 ἧπαρ, ἥπᾰτος (hêpar, hḗpatos, “肝臟”) + -ῖτις (-îtis)。

hepatýt (romanization)
гепати́ту
гепати́ти (nominative plural)
гепати́тів (genitive plural)


запас

與古東斯拉夫語 запасъ (zapasŭ)、保加利亞語 запас (zapas)、波蘭語 zapas同源。

zapás (romanization)
запа́су
запа́си (nominative plural)
запа́сів (genitive plural)

儲藏，貯藏，貯存，儲備，庫存，備件，儲量，備品

（留在縫線後面的多餘布料，方便日後需要修改）


закон

來自古烏克蘭語 законъ (zakon)，來自原始斯拉夫語 *zakonъ。

zakón (romanization)
зако́ну
зако́ни (nominative plural)
зако́нів (genitive plural)
зако́нний


душа

來自古東斯拉夫語 доуша (duša, “靈魂”)，原始斯拉夫語 *duša。

dušá (romanization)
душі́
ду́ші (nominative plural)
душ (genitive plural)


гарант

可能借自德語 Garant，來自法語 garant。

haránt (romanization)
гара́нта
гара́нти (nominative plural)
гара́нтів (genitive plural)


зимородок

zýmorodok (romanization)
зи́мородка
зи́мородки (nominative plural)
зи́мородків (genitive plural)


зимний

繼承自原始斯拉夫語 *zimьnъ。可分析為зима́ (zymá) + -ний (-nyj)。
與зи́мній (zýmnij)相關。


запах

zápax (romanization)
за́паху
за́пахи (nominative plural)
за́пахів (genitive plural)


Гана

加納，迦納（國家名，位於西非）


зерно

來自原始斯拉夫語 *zьrno，來自原始印歐語 *ǵr̥h₂nóm。

zernó (romanization)
zérno (romanization)
зерна́
зе́рна
зе́рна (nominative plural)
зе́рен (genitive plural)
зернови́й


газета

hazéta (romanization)
газе́ти
газе́ти (nominative plural)
газе́т (genitive plural)
газе́тний
газе́тка (diminutive)


голубика

голуби́й (holubýj) + -ика (-yka)，可能受到俄語影響。


звук

繼承自原始斯拉夫語 *zvǫkъ。

zvuk (romanization)
зву́ка
зву́ки (nominative plural)
зву́ків (genitive plural)


звук

繼承自原始斯拉夫語 *zvǫkъ。

zvuk (romanization)
зву́ку
зву́ки (nominative plural)
зву́ків (genitive plural)


звук

繼承自原始斯拉夫語 *zvǫkъ。


заслуга

繼承自原始斯拉夫語 *zasluga。

zaslúha (romanization)
заслу́ги
заслу́ги (nominative plural)
заслу́г (genitive plural)


герой

herój (romanization)
геро́я
геро́ї (nominative plural)
геро́їв (genitive plural)
герої́ня (feminine)

головни́й геро́й


залог

зало́га (zalóha) 的屬格複數


зона

zóna (romanization)
зо́ни
зо́ни (nominative plural)
зон (genitive plural)


глюкоза

借自法語 glucose，來自古希臘語 γλεῦκος (gleûkos)。


гнида

繼承自原始斯拉夫語 *gňida。

hnýda (romanization)
гни́ди
гни́ди (nominative plural)


ген

與波蘭語 hen同源，來自原始斯拉夫語 (可能是*һеnъ、*heno、*eno)。


ген

借自德語 Gen，1909年由丹麥科學家威廉·約翰森創造，來自古希臘語 γένος (génos)。

hen (romanization)
ге́на
ге́ни (nominative plural)
ге́нів (genitive plural)
ге́нний


гладкий

繼承自原始斯拉夫語 *gladъkъ。

hládkyj (romanization)
hladkýj (romanization)
гла́дший (comparative)
гла́дко
гла́дкість (abstract-noun)

Uk-гладкий.ogg

音頻 (гладки́й)


злоба

繼承自古東斯拉夫語 зълоба (zŭloba)，來自原始斯拉夫語 *zъloba，來自*zъlъ + *-oba。可同步分析為злий (zlyj) + -оба (-oba)。

zlóba (romanization)
zlobá (romanization)
зло́би
злоби́


глина

繼承自原始斯拉夫語 *glina。

hlýna (romanization)
гли́ни
гли́ни (nominative plural)
глин (genitive plural)
гли́няний


горностай

來自原始斯拉夫語 *gornostajь。

hornostáj (romanization)
горноста́я
горноста́ї (nominative plural)
горноста́їв (genitive plural)
горноста́євий


голод

繼承自古東斯拉夫語 голодъ (golodŭ)，來自原始斯拉夫語 *goldъ。


гортань

來自古東斯拉夫語 гъртань (gŭrtanĭ)，來自原始斯拉夫語 *gъrtanь。

hortánʹ (romanization)
горта́ні
горта́ні (nominative plural)
горта́ней (genitive plural)
горта́нний


грам

源自法語 gramme，源頭來自拉丁語 gramma，來自古希臘語 γράμμα (grámma)。

hram (romanization)
гра́ма
гра́ми (nominative plural)
гра́мів (genitive plural)


гормон

來自古希臘語 ὁρμῶν (hormôn)，ὁρμῶ (hormô)、ὁρμάω (hormáō, “開動；鼓勵，鞭策”)的現在分詞。

hormón (romanization)
гормо́на
гормо́ни (nominative plural)
гормо́нів (genitive plural)
гормона́льний


замок

借自波蘭語 zamek (“城堡”)。

zámok (romanization)
за́мку
за́мки (nominative plural)
за́мків (genitive plural)


замок

繼承自原始斯拉夫語 *zamъkъ，從*zamъknǫti演變。

zamók (romanization)
замка́
замки́ (nominative plural)
замкі́в (genitive plural)


знак

來自原始斯拉夫語 *znakъ。

znak (romanization)
зна́ка
зна́ки (nominative plural)
зна́ків (genitive plural)


знак

來自原始斯拉夫語 *znakъ。

znak (romanization)
зна́ку
знаку́
знаки́ (nominative plural)
знакі́в (genitive plural)


зло

繼承自古東斯拉夫語 зъло (zŭlo)，來自原始斯拉夫語 *zъlo。

zlo (romanization)
зла
зла (nominative plural)
зол (genitive plural)


гол

hol (romanization)
го́ла
голи́ (nominative plural)
голі́в (genitive plural)
го́левий

заби́ти гол


гончар

繼承自古東斯拉夫語 горньчаръ (gornĭčarŭ)，來自гърньчаръ (gŭrnĭčarŭ)，來自гърньць (gŭrnĭcĭ, “盆”)，/r/ 保留在горня́ (hornjá)。對照черне́ць (černécʹ) (主格) - ченця́ (čencjá) (屬格，來自早期的*чернця́)。與保加利亞語 грънча́р (grǎnčár)同源。

hončár (romanization)
гончаря́
гончарі́ (nominative plural)
гончарі́в (genitive plural)


гольф

holʹf (romanization)
го́льфу
го́льфа
го́льфовий


гольф

holʹf (romanization)
го́льфа
го́льфи (nominative plural)
го́льфів (genitive plural)

:Template:nearsyn


горн

來自原始斯拉夫語 *gъrnъ。

horn (romanization)
го́рна
го́рни (nominative plural)
го́рнів (genitive plural)


вести

來自原始斯拉夫語 *vesti。

Вести́是具體名詞，而води́ти (vodýty)則是抽象名詞。

вести́ перемо́вини


гранат

hranát (romanization)
грана́та
грана́ти (nominative plural)
грана́тів (genitive plural)


гранат

hranát (romanization)
грана́ту
грана́ти (nominative plural)
грана́тів (genitive plural)


горб

繼承自古東斯拉夫語 гърбъ (gŭrbŭ)，來自原始斯拉夫語 *gъrbъ (“駝峰”)。

horb (romanization)
горба́
горби́ (nominative plural)
горбі́в (genitive plural)
го́рбик (diminutive)


грейпфрут

借自俄語 грейпфрут (grejpfrut)，來自英語 grapefruit。

hrejpfrút (romanization)
hréjpfrut (romanization)
грейпфру́та
гре́йпфрута
грейпфру́ти (nominative plural)
гре́йпфрути (nominative plural)
грейпфру́тів (genitive plural)
гре́йпфрутів (genitive plural)
грейпфру́товий
гре́йпфрутовий


газ

haz (romanization)
га́зу
га́зи (nominative plural)
га́зів (genitive plural)
га́зовий


грива

繼承自原始斯拉夫語 *griva。

hrýva (romanization)
гри́ви
гри́ви (nominative plural)
грив (genitive plural)


грузинка

hruzýnka (romanization)
грузи́нки
грузи́нки (nominative plural)
грузи́нок (genitive plural)
грузи́н (masculine)

картве́лка

грузи́н (hruzýn, “格魯吉亞人”) 的陰性形

грузи́н (hruzýn, “格魯吉亞人”) 的陰性形


горло

來自古東斯拉夫語 гърло (gŭrlo)，來自原始斯拉夫語 *gъrdlo。

hórlo (romanization)
го́рла
го́рла (nominative plural)
горл (genitive plural)


граната

hranáta (romanization)
грана́ти
грана́ти (nominative plural)
грана́т (genitive plural)

Uk-граната.ogg


грудь

來自古東斯拉夫語 грѫдь (grǫdĭ)，來自原始斯拉夫語 *grǫdь，來自原始印歐語 *gʷʰrendʰ-。

hrudʹ (romanization)
гру́ді
гру́ді (nominative plural)
гру́дей (genitive plural)


гуртом

гурт (hurt) 的工具格單數


груша

來自原始斯拉夫語 *gruša，*kruša的異體。

hrúša (romanization)
гру́ші
гру́ші (nominative plural)
груш (genitive plural)


гриб

來自原始斯拉夫語 *gribъ。

hryb (romanization)
гриба́
гриби́ (nominative plural)
грибі́в (genitive plural)


земля

來自原始斯拉夫語 *zemľa，來自原始波羅的-斯拉夫語 *źemē，來自原始印歐語 *dʰéǵʰōm。

zemljá (romanization)
землі́
зе́млі (nominative plural)
земе́ль (genitive plural)


далеко

дале́кий (dalékyj, “遠的”)的副詞形式。

daléko (romanization)
да́лі (comparative)
да́льше (comparative)
найда́лі (superlative)
найда́льше (superlative)


горе

與горі́ти (horíty, “燃燒，被火吞噬”)相關。與包括俄語 го́ре (góre)、白俄羅斯語 го́ра (hóra)等同源。


дамба

借自俄語 да́мба (dámba)，來自荷蘭語 dam或低地德語 Damm。

dámba (romanization)
да́мби
да́мби (nominative plural)
дамб (genitive plural)


глава

hlavá (romanization)
глави́
гла́ви (nominative plural)
глав (genitive plural)


губернатор

hubernátor (romanization)
губерна́тора
губерна́тори (nominative plural)
губерна́торів (genitive plural)
губерна́торша (feminine)
губерна́торський

Uk-губернатор.ogg


грязь

繼承自原始斯拉夫語 *grę̑zь。

hrjazʹ (romanization)
гря́зі
грязі́
гря́зі (nominative plural)
гря́зей (genitive plural)


давно

來自да́вній (dávnij) + -о́ (-ó)。


дальше

дале́ко (daléko)的比較級

Вона дальше кінця свого носа не бачила.
Vona dalʹše kincja svoho nosa ne bačyla.
她无法看到自己的鼻端。

Панас Мирний（帕纳斯·米尔尼）：

Отак зачинається моя Черниця — а що дальше буде, то я і сам не знаю.
Otak začynajetʹsja moja Černycja — a ščo dalʹše bude, to ja i sam ne znaju.
這就是我作的詩《修女》的開頭——但是後面會寫成怎樣，我不知道。

Тарас Шевченко（塔拉斯·謝甫琴科）：

Із Пітера мені пишуть, що я недовго сидітиму в Нижнім. Чи так, чи інакше, а я дальше поста не всижу.
Iz Pitera meni pyšutʹ, ščo ja nedovho syditymu v Nyžnim. Čy tak, čy inakše, a ja dalʹše posta ne vsyžu.
他们从彼得堡来信说，我要在尼日尼姆驻扎一阵子。而且无论如何，我都无法再承担任何职务。

Тарас Шевченко（塔拉斯·謝甫琴科）：

[Циган:] Та добре, добре.. Розказуй дальше.
[Cyhan:] Ta dobre, dobre.. Rozkazuj dalʹše.
[吉普賽人：]是，是……繼續講你的故事吧。

Тарас Шевченко（塔拉斯·謝甫琴科）：


дальше

да́льший (dálʹšyj) 的主格/賓格中性單數


кайман

kajmán (romanization)
кайма́на
кайма́ни (nominative plural)
кайма́нів (genitive plural)


йогурт

源自土耳其語 yoğurt。

jóhurt (romanization)
йо́гурту
йо́гурти (nominative plural)
йо́гуртів (genitive plural)


голос

繼承自古烏克蘭語 голосъ (holos)，來自古東斯拉夫語 голосъ (golosŭ)，來自原始斯拉夫語 *golsъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galsás.

hólos (romanization)
го́лосу
голоси́ (nominative plural)
голосі́в (genitive plural)
голосни́й
голосо́к (diminutive)


град

繼承自古烏克蘭語 градъ (hrad)，來自古東斯拉夫語 градъ (gradŭ)，來自原始斯拉夫語 *gradъ。

hrad (romanization)
гра́ду
гра́ди (nominative plural)
гра́дів (genitive plural)


гривна

繼承自古盧森尼亞語 гри́вна (hrívna)，來自古東斯拉夫語 гри́вьна (grívĭna)，來自原始斯拉夫語 *grivьna。

hrývna (romanization)
гри́вни
гри́вни (nominative plural)
гри́вен (genitive plural)


дата

dáta (romanization)
да́ти
да́ти (nominative plural)
дат (genitive plural)


калька

kálʹka (romanization)
ка́льки
ка́льки (nominative plural)
ка́льок (genitive plural)


казарма

借自波蘭語 kazarma，來自德語 Kaserne，來自意大利語 caserma (“兵營”)。

kazárma (romanization)
каза́рми
каза́рми (nominative plural)
каза́рм (genitive plural)
каза́рмовий
каза́рмений


искра

ýskra (romanization)
и́скри
и́скри (nominative plural)
и́скор (genitive plural)
и́скорка (diminutive)

і́скра (ískra, “火花”)的另一種寫法


канонерка

借自俄語 каноне́рка (kanonérka)，來自法語 canonnière。對照白俄羅斯語 канане́рка (kananjérka)、波蘭語 kanonierka。

kanonérka (romanization)
каноне́рки
каноне́рки (nominative plural)
каноне́рок (genitive plural)


камуфляж

kamufljáž (romanization)
камуфля́жу
камуфля́жний


губа

hubá (romanization)
губи́
гу́би (nominative plural)
губ (genitive plural)
губі́в (genitive plural)
губни́й
гу́бка (diminutive)


кабан

源自突厥語族語言。對比韃靼語 kaban、阿塞拜疆語 qaban、哈薩克語 қабан (qaban)。與土耳其語 yaban 同源。

kabán (romanization)
кабана́
кабани́ (nominative plural)
кабані́в (genitive plural)
кабани́ха (feminine)
каба́нячий
кабане́ць (diminutive)
каба́нчик (diminutive)


канава

kanáva (romanization)
кана́ви
кана́ви (nominative plural)
кана́в (genitive plural)


карат

karát (romanization)
кара́та
кара́ти (nominative plural)
кара́тів (genitive plural)


канцлер

káncler (romanization)
ка́нцлера
ка́нцлери (nominative plural)
ка́нцлерів (genitive plural)
ка́нцлерка (feminine)
ка́нцлерський

陰性形“канцлерка”被認為過分口語化，因而陽性形“канцлер”可用於指男性或女性。


канал

kanál (romanization)
кана́лу
кана́ли (nominative plural)
кана́лів (genitive plural)


капуста

來自古東斯拉夫語 капуста (kapusta)。

Uk-капуста.ogg


кандидат

kandydát (romanization)
кандида́та
кандида́ти (nominative plural)
кандида́тів (genitive plural)


канат

可能借自希臘語 κανάτι (kanáti)，來自中古希臘語 καννάτα (kannáta)，來自古希臘語 κάννα (kánna, “蘆葦”)。

kanát (romanization)
кана́та
кана́ти (nominative plural)
кана́тів (genitive plural)
кана́тний


карась

來自原始斯拉夫語 *karasь。

karásʹ (romanization)
карася́
карасі́ (nominative plural)
карасі́в (genitive plural)


кара

繼承自原始斯拉夫語 *kara (“懲罰”)。

kára (romanization)
ка́ри
ка́ри (nominative plural)
кар (genitive plural)


кара

請參閲主詞條的词源章節。

ка́рий (káryj) 的陰性主格單數


два

繼承自原始斯拉夫語 *dъva。


персонал

Uk-персонал.ogg


кашу

ка́ша (káša) 的賓格單數


каштан

kaštán (romanization)
кашта́на
кашта́ни (nominative plural)
кашта́нів (genitive plural)
кашта́новий


перспектива

perspektýva (romanization)
перспекти́ви
перспекти́ви (nominative plural)
перспекти́в (genitive plural)

Uk-перспектива.ogg


карлик

kárlyk (romanization)
ка́рлика
ка́рлики (nominative plural)
ка́рликів (genitive plural)
ка́рлиця (feminine)
ка́рликовий


катастрофа

源自拉丁語 catastropha，來自古希臘語 καταστροφή (katastrophḗ)，來自καταστρέφω (katastréphō, “推翻，推倒”)，來自κατά (katá, “反、逆”) + στρέφω (stréphō, “轉”)。

katastrófa (romanization)
катастро́фи
катастро́фи (nominative plural)
катастро́ф (genitive plural)
катастрофі́чний

Uk-катастрофа.ogg


пес

繼承自原始斯拉夫語 *pьsъ。

pes (romanization)
пса
пси (nominative plural)
псів (genitive plural)


картон

借自法語 carton (可能經由德語 Karton)，來自意大利語 cartone。

kartón (romanization)
карто́ну
карто́ни (nominative plural)
карто́нів (genitive plural)
карто́нний
карто́новий


кислота

ки́слий (kýslyj, “酸，酸的”, 形容詞) + -ота́ (-otá)。

kyslotá (romanization)
кислоти́
кисло́ти (nominative plural)
кисло́т (genitive plural)
кисло́тний

Uk-кислота.ogg


планктон

借自德語 Plankton經由俄語 планкто́н (planktón)。源頭來自古希臘語 πλαγκτός (planktós)。

planktón (romanization)
планкто́ну
планкто́нний


кисть

繼承自原始斯拉夫語 *kystь。

kystʹ (romanization)
ки́сті
ки́сти
ки́сті (nominative plural)
кисте́й (genitive plural)


квиток

kvytók (romanization)
квитка́
квитки́ (nominative plural)
квиткі́в (genitive plural)


кафе

借自俄語 кафе́ (kafé)，來自法語 café，來自意大利語 caffè，來自鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve)，來自阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa)。


кекс

keks (romanization)
ке́кса
ке́кси (nominative plural)
ке́ксовий
ке́ксик (diminutive)


клумба

對照波蘭語 klomb。可能衍生自英語 clump (“小樹林或小群植物”)。

klúmba (romanization)
клу́мби
клу́мби (nominative plural)
клумб (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-клумба.wav


перстень

來自古東斯拉夫語 пьрстьнь (pĭrstĭnĭ)、перстень (perstenĭ)，來自原始斯拉夫語 *pьrsty (“戒指”)。

pérstenʹ (romanization)
пе́рсня
пе́рстеня¹
пе́рсні (nominative plural)
пе́рстені¹ (nominative plural)
пе́рснів (genitive plural)
пе́рстенів¹ (genitive plural)
персне́вий
перстене́вий
перстене́ць (diminutive)
персте́ник (diminutive)

Uk-перстень.ogg


пленум

plénum (romanization)
пле́нуму
пле́нуми (nominative plural)
пле́нумів (genitive plural)

Пленум окружного, міського, районного комітету [КПРС] скликається не рідше як один раз на три місяці.
Plenum okružnoho, misʹkoho, rajonnoho komitetu [KPRS] sklykajetʹsja ne ridše jak odyn raz na try misjaci.
区、市、地区委员会 [CPSU] 全體會議应至少每三个月召开一次。

1971, Статут КПРС., 22:


коала

koála (romanization)
коа́ли
коа́ли (nominative plural)
коа́л (genitive plural)


картина

kartýna (romanization)
карти́ни
карти́ни (nominative plural)
карти́н (genitive plural)

Uk-картина.ogg


кобза

源自原始突厥語 *kopuŕ，經某種突厥語族語言借入。

kóbza (romanization)
ко́бзи
ко́бзи (nominative plural)
кобз (genitive plural)

科勃扎（一種烏克蘭的老式彈撥樂器，形似琵琶）


качка

可能來自擬聲詞，類似捷克語 kachna、kačka、斯洛伐克語 kačka、kačica。

káčka (romanization)
ка́чки
качки́ (nominative plural)
качо́к (genitive plural)
ка́чур (masculine)
кача́чий 或 качи́ний 或 качури́ний


плоть

繼承自原始斯拉夫語 *plъtь。

плоть і кров


пила

來自原始斯拉夫語 *pila，來自古高地德語 fil (“銼”)。

pylá (romanization)
пили́
пи́ли (nominative plural)
пил (genitive plural)


пила

來自原始斯拉夫語 *pila，來自古高地德語 fil (“銼”)。

пи́ти (pýty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


плющ

來自原始斯拉夫語 *bľuščь或*pľuščь。

pljušč (romanization)
плюща́
плющі́ (nominative plural)
плющі́в (genitive plural)

плющ不可與плюш（長毛絨）混淆。


плющ

來自原始斯拉夫語 *bľuščь或*pľuščь。

плю́щити (pljúščyty) 的第二人稱單數命令式


клоун

klóun (romanization)
кло́уна
кло́уни (nominative plural)
кло́унів (genitive plural)
клоуне́са (feminine)
кло́унський


каша

來自古東斯拉夫語 каша (kaša)，來自原始斯拉夫語 *kaša。

káša (romanization)
ка́ші
ка́ші (nominative plural)
каш (genitive plural)


плата

pláta (romanization)
пла́ти
пла́ти (nominative plural)
плат (genitive plural)


книжка

knýžka (romanization)
кни́жки
книжки́ (nominative plural)
книжо́к (genitive plural)
книжко́вий
кни́жечка (diminutive)


планета

planéta (romanization)
плане́ти
плане́ти (nominative plural)
плане́т (genitive plural)
плане́тний
плане́тка (diminutive)

Uk-планета.ogg


пляж

pljaž (romanization)
пля́жу
пля́жі (nominative plural)
пля́жів (genitive plural)
пля́жний


княгиня

與俄語 княги́ня (knjagínja)同源。

knjahýnja (romanization)
княги́ні
княги́ні (nominative plural)


кокос

kokós (romanization)
коко́са
коко́си (nominative plural)
коко́сів (genitive plural)


клей

來自原始斯拉夫語 *kъlějь或*kъlьjь或*klějь或*klьjь。
與波蘭語 klej同源。

klej (romanization)
кле́ю
кле́ї (nominative plural)
кле́їв (genitive plural)
клейови́й


клей

кле́їти (kléjity) 的第二人稱單數命令式非完整體


кодекс

kódeks (romanization)
ко́дексу
ко́декси (nominative plural)
ко́дексів (genitive plural)


коктейль

koktéjlʹ (romanization)
кокте́йлю
кокте́йлі (nominative plural)
кокте́йлів (genitive plural)


комета

借自拉丁語 comēta, comētēs，來自古希臘語 κομήτης (komḗtēs)。

kométa (romanization)
коме́ти
коме́ти (nominative plural)
коме́т (genitive plural)
коме́тний


платформа

platfórma (romanization)
платфо́рми
платфо́рми (nominative plural)
платфо́рм (genitive plural)

Uk-платформа.ogg


квас

繼承自古盧森尼亞語 квасъ (kvas)，來自古東斯拉夫語 квасъ (kvasŭ)，來自原始斯拉夫語 *kvasъ (“酵母，發酵飲品”)。
與拉丁語 cāseus經由英語 cheese和梵語 क्वथ् (kvath, “沸騰”)等同源。

kvas (romanization)
ква́са
кваси́ (nominative plural)
квасі́в (genitive plural)
квасни́й
квасо́к (diminutive)


плести

繼承自原始斯拉夫語 *plestì。


пиво

來自古東斯拉夫語 пиво (pivo, “飲品，飲料；啤酒”)，來自原始斯拉夫語 *pivo (“飲品，飲料；啤酒”)，來自原始印歐語 *ph₃iwom。

pývo (romanization)
пи́ва
пивни́й
пивце́ (diminutive)


колос

繼承自原始斯拉夫語 *kȏlsъ，來自原始印歐語 *kolh₂-so-。

kólos (romanization)
ко́лоса
ко́лосу
ко́лоси (nominative plural)
ко́лосів (genitive plural)
колосови́й


колос

借自拉丁語 colossus，來自古希臘語 κολοσσός (kolossós, “巨像，尤指羅得島太陽神銅像”)

kolós (romanization)
коло́са
коло́си (nominative plural)
коло́сів (genitive plural)


контроль

Uk-контроль.ogg


команда

kománda (romanization)
кома́нди
кома́нди (nominative plural)
кома́нд (genitive plural)

Uk-команда.ogg


коза

來自原始斯拉夫語 *koza。

kozá (romanization)
кози́
ко́зи (nominative plural)
кіз (genitive plural)


коза

來自原始斯拉夫語 *koza。


контекст

kontékst (romanization)
конте́ксту
конте́ксти (nominative plural)
конте́кстів (genitive plural)
конте́кстний
конте́кстовий

Uk-контекст.ogg


плач

繼承自原始斯拉夫語 *plačь。

plač (romanization)
пла́чу
плачу́
плачі́ (nominative plural)
плачі́в (genitive plural)


плач

繼承自原始斯拉夫語 *plačь。

пла́кати (plákaty) 的第二人稱單數命令式


князь

繼承自原始斯拉夫語 *kъnędzь。ксьондз (ksʹondz)和кінг (kinh)的同源對似詞。

knjazʹ (romanization)
кня́зя
кня́зі (nominative plural)
кня́зів (genitive plural)
княги́ня (feminine)
князі́вський
кня́жий
кня́зів
князьки́й
кня́зик (diminutive)

在中世紀烏克蘭(羅斯基輔和立陶宛大公國)，本詞князь (knjazʹ)表達一個國家的統治者，後來也指公國的統治者。大國或自治大公國的統治者也稱為великий князь (大公)，以和其他公爵作區分。

國家或公國的統治者：王子，國王，公爵


контур

借自俄語 ко́нтур (kóntur)，來自法語 contour。

kóntur (romanization)
ко́нтуру
ко́нтури (nominative plural)
ко́нтурів (genitive plural)
ко́нтурний


компонент

借自拉丁語 compōnēns, compōnēntis，compōnō (“組裝”)的現在分詞。

komponént (romanization)
компоне́нта
компоне́нти (nominative plural)
компоне́нтів (genitive plural)


коньяк

借自法語 cognac，來自Cognac，法國城市。

konʹják (romanization)
коньяку́
коньяки́ (nominative plural)
коньякі́в (genitive plural)
конья́чний
коньяко́вий


королевич

korolévyč (romanization)
короле́вича
короле́вичі (nominative plural)
короле́вичів (genitive plural)


кожа

繼承自原始斯拉夫語 *koža。

kóža (romanization)
ко́жі
ко́жі (nominative plural)
кож (genitive plural)


коли

繼承自原始斯拉夫語 *kolě，與白俄羅斯語 калі́ (kalí)、保加利亞語 коле (kole)、俄語 коли (koli)、斯洛文尼亞語 koli等同源。


коли

кіл (kil) 的主格/賓格/呼格複數


континент

kontynént (romanization)
контине́нту
контине́нти (nominative plural)
контине́нтів (genitive plural)
континента́льний

Uk-континент.ogg


плуг

來自古東斯拉夫語 плугъ (plugŭ)，來自原始斯拉夫語 *plugъ。

pluh (romanization)
плу́га
плуги́ (nominative plural)
плугі́в (genitive plural)


королева

koroléva (romanization)
короле́ви
короле́ви (nominative plural)
короле́в (genitive plural)

Uk-королева.ogg


короткий

來自原始斯拉夫語 *kortъkъ。

korótkyj (romanization)
коро́тший (comparative)

Uk-короткий.ogg


командир

komandýr (romanization)
команди́ра
команди́ри (nominative plural)
команди́рів (genitive plural)
команди́рка (口語、幽默) (feminine)
команди́риха (幽默) (feminine)
команди́рів
команди́рський

Uk-командир.ogg


корзина

korzýna (romanization)
корзи́ни
корзи́ни (nominative plural)
корзи́н (genitive plural)

Uk-корзина.ogg


корова

繼承自原始斯拉夫語 *korva。

koróva (romanization)
коро́ви
коро́ви (nominative plural)
корі́в (genitive plural)


ключ

來自原始斯拉夫語 *kľučь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *kljaukjas，來自原始印歐語 *klewk-yo-s, from *kle(h₂)uk-，為*(s)kleh₂w- (“鈎子、鑰匙、釘子”)的擴展形式。

ključ (romanization)
ключа́
ключі́ (nominative plural)
ключі́в (genitive plural)


контакт

借自德語 Kontakt或法語 contacte，來自拉丁語 contāctus。

kontákt (romanization)
конта́кту
конта́кти (nominative plural)
конта́ктів (genitive plural)
конта́ктний
конта́ктовий

Uk-контакт.ogg

увійти́ в конта́кт з

встанови́ти конта́кт з

бу́ти в конта́кті з

соціа́льні конта́кти


коробка

來自古東斯拉夫語 коробка (korobka)，來自原始斯拉夫語 *korbъka。

koróbka (romanization)
коро́бки
коро́бки (nominative plural)
коробки́ (nominative plural)
коро́бок (genitive plural)
коробо́к (genitive plural)
коро́бочний
коро́бочка (diminutive)

Uk-коробка.ogg


краб

krab (romanization)
кра́ба
кра́би (nominative plural)
кра́бів (genitive plural)
кра́бовий


крах

krax (romanization)
кра́ху
кра́хи (nominative plural)
кра́хів (genitive plural)


комар

繼承自原始斯拉夫語 *komarъ。

komár (romanization)
комара́
комарі́ (nominative plural)
комарі́в (genitive plural)
комари́ний
кома́рик (diminutive)


колесо

來自古東斯拉夫語 колєсѣ (kolesě)，коло (kolo)的雙數，來自原始斯拉夫語 *kolo，來自原始印歐語 *kʷekʷlom (“圓”)、*kʷékʷlos (“圓”)。

kóleso (romanization)
ко́леса
коле́са (nominative plural)
колі́с (genitive plural)


поза

по (po) + за (za)的合寫。對照波蘭語 poza。

在……外 (表示動作) (+ 賓格)

在……範圍之外 (表示位置) (+ 工具格)

超過，越過 （不在範圍內，不受制於） (+ 工具格)

по́за підо́зрою

по́за су́мнівом


поза

源自德語 Pose，來自法語 pose。

póza (romanization)
по́зи
по́зи (nominative plural)
поз (genitive plural)


космос

借自古希臘語 κόσμος (kósmos, “宇宙”)。


покупка

可能源自俄語 поку́пка (pokúpka)。

pokúpka (romanization)
поку́пки
поку́пки (nominative plural)
поку́пок (genitive plural)


код

kod (romanization)
ко́ду
ко́ди (nominative plural)
ко́дів (genitive plural)
ко́довий

ідентифікаці́йний код


код

ко́да (kóda) 的屬格複數


кролик

源自波蘭語 królik。

królyk (romanization)
кро́лика
кро́лики (nominative plural)
кро́ликів (genitive plural)
кроля́чий


печаль

繼承自古東斯拉夫語 печаль (pečalĭ, “悲傷，擔憂，厭惡”)，來自原始斯拉夫語 *pečalь，來自*pekti (“烘烤”)。

pečálʹ (romanization)
печа́лі
печа́лі (nominative plural)
печа́лей (genitive plural)
печа́льний


печаль

печа́лити (pečályty) 的第二人稱單數命令式非完整體


корона

借自波蘭語 korona，來自拉丁語 corōna。

koróna (romanization)
коро́ни
коро́ни (nominative plural)
коро́н (genitive plural)


кунтуш

借自波蘭語 kontusz，源自匈牙利語 köntös。

kúntuš (romanization)
kuntúš (romanization)
ку́нтуша
кунтуша́
ку́нтуші (nominative plural)
кунтуші́ (nominative plural)
ку́нтушів (genitive plural)
кунтуші́в (genitive plural)

舊時匈牙利、波蘭，白俄羅斯，立陶宛和烏克蘭男性貴族穿著的長袖開襟外衣


подруга

pódruha (romanization)
по́други
по́други (nominative plural)
по́друг (genitive plural)
друг (masculine)
по́дружка (diminutive)

Uk-подруга.ogg


кубок

繼承自古東斯拉夫語 кубъкъ (kubŭkŭ, “飲酒器皿”) 首次記錄於14世紀邏輯上是куб (kub, “鍋爐，大水缸”) + -ок (-ok)。

kúbok (romanization)
ку́бка
ку́бки (nominative plural)
ку́бків (genitive plural)


курятина

Uk-курятина.ogg

音頻 (куря́тина)


крокодил

繼承自古盧森尼亞語 крокодилъ (krokodil)。

krokodýl (romanization)
крокоди́ла
крокоди́ли (nominative plural)
крокоди́лів (genitive plural)
крокоди́лячий
крокоди́ловий

Uk-крокодил.ogg


коса

源自原始斯拉夫語 *kosa。

kosá (romanization)
коси́
ко́си (nominative plural)
кіс (genitive plural)


куртка

衍生自拉丁語 curtus (“短”)。

kúrtka (romanization)
ку́ртки
ку́ртки (nominative plural)
ку́рток (genitive plural)


критика

源自法語 critique，來自古希臘語 κριτικός (kritikós)。

Uk-критика.ogg


критика

Uk-критика.ogg

кри́тик (krýtyk) 的屬格/賓格單數


кофе

借自俄語 ко́фе (kófe)，來自荷蘭語 koffie或英語 coffee。ка́ва (káva)的同源對似詞。

ка́ва f (káva, “咖啡”)之同義詞


половина

polovýna (romanization)
полови́ни
полови́ни (nominative plural)
полови́н (genitive plural)

Uk-половина.ogg


кошара

繼承自原始斯拉夫語 *košara。

košára (romanization)
коша́ри
коша́ри (nominative plural)
коша́р (genitive plural)


полон

繼承自原始斯拉夫語 *pelnъ。

Його́ взя́ли у поло́н.


лаванда

借自俄語 лава́нда (lavánda)，來自意大利語 lavanda。

lavánda (romanization)
лава́нди
лава́нди (nominative plural)
лава́нд (genitive plural)
лава́ндовий


легкий

繼承自原始斯拉夫語 *lьgъkъ。

lehkýj (romanization)
ле́гший (comparative)
найле́гший (superlative)
ле́гко
ле́гкість (abstract-noun)
леге́нький (diminutive)


кошмар

借自法語 cauchemar，來自中古法語 cauchemare，來自古法語 cauquemare。第一個組成部件來自拉丁語 calcō (“我踩踏，踩”)；第二個組成部件來自中古荷蘭語 mare (“幽靈，靈魂，夢魘”)，來自原始日耳曼語 *marǭ (“惡夢，夢魘”)，來自原始印歐語 *mer- (“死”)。參見法語 cauchemar。

košmár (romanization)
кошма́ру
кошма́ри (nominative plural)
кошма́рів (genitive plural)
кошма́рний


понести

ponestý (romanization)
нести́ (imperfective)

Uk-понести.ogg

понести́ (ponestý)和нести́ (nestý)是烏克蘭語的具體動詞，對應的抽象動詞是поноси́ти (ponosýty)和носи́ти (nosýty)。


летом

літ (lit) 的工具格單數


поперек

póperek (romanization)
poperék (romanization)
по́перека
попере́ка
по́переки (nominative plural)
попере́ки (nominative plural)
по́переків (genitive plural)
попере́ків (genitive plural)


поперек

繼承自原始斯拉夫語 *perkъ。


поперек

繼承自原始斯拉夫語 *perkъ。


культура

源自德語 Kultur，來自拉丁語 cultūra。

kulʹtúra (romanization)
культу́ри
культу́ри (nominative plural)
культу́р (genitive plural)
культу́рний

Uk-культура.ogg


круг

繼承自原始斯拉夫語 *krǫgъ。

kruh (romanization)
кру́га
круги́ (nominative plural)
кругі́в (genitive plural)


круг

繼承自原始斯拉夫語 *krǫgъ。

навко́ло (navkólo, “在……的四周、附近”)之同義詞


лапша

古東斯拉夫語 [具體何詞?]，來自韃靼語 [具體何詞?]或維吾爾語 [具體何詞?]。與ло́кшина (lókšyna)同源。


курс

kurs (romanization)
ку́рсу
ку́рси (nominative plural)
ку́рсів (genitive plural)


пончик

借自波蘭語 pączek。

pónčyk (romanization)
по́нчика
по́нчики (nominative plural)
по́нчиків (genitive plural)


ландшафт

landšáft (romanization)
ландша́фту
ландша́фти (nominative plural)
ландша́фтів (genitive plural)

Uk-ландшафт.ogg


полк

繼承自古東斯拉夫語 пълъкъ (pŭlŭkŭ)，來自原始斯拉夫語 *pъlkъ。

polk (romanization)
по́лку
полки́ (nominative plural)
полкі́в (genitive plural)


поляк

源自波蘭語 Polak。

polják (romanization)
поля́ка
поля́ки (nominative plural)
поля́ків (genitive plural)
по́лька (feminine)
поля́чка (feminine)


лавка

ла́ва (láva) + -ка (-ka, 指小後綴)。當用於“商店”釋義時，源自俄語 ла́вка (lávka)。

lávka (romanization)
ла́вки
ла́вки (nominative plural)
ла́вок (genitive plural)
лавни́чний

ла́ва (láva) 的指小詞：長凳

садо́ва ла́вка


лексикон

源自古希臘語 λεξικόν (lexikón)。ле́ксика (léksyka)的同源對似詞。

leksykón (romanization)
лексико́ну
лексико́на
лексико́ни (nominative plural)
лексико́нів (genitive plural)

屬格лексико́ну

屬格лексико́на


пособник

來自пособи́ти (posobýty, “幫助，支援，協助”) + -ник (-nyk)。

posóbnyk (romanization)
посо́бника
посо́бники (nominative plural)
посо́бників (genitive plural)
посо́бниця (feminine)


порошок

porošók (romanization)
порошку́
порошки́ (nominative plural)
порошкі́в (genitive plural)
порошко́вий

Uk-порошок.ogg


кухарка

借自波蘭語 kucharka。可同步分析為ку́хар (kúxar) + -ка (-ka)。

kuxárka (romanization)
kúxarka (romanization)
куха́рки
ку́харки
куха́рки (nominative plural)
ку́харки (nominative plural)
куха́рок (genitive plural)
ку́харок (genitive plural)
ку́хар (masculine)

音頻 (ку́харка)

ку́хар (kúxar) 的陰性形：廚師


лад

繼承自原始斯拉夫語 *ladъ，源頭未知。

lad (romanization)
ла́ду
ладу́
лади́ (nominative plural)
ладі́в (genitive plural)


легко

Мені́ ле́гко говори́ти украї́нською.

說烏克蘭語對我來說很輕鬆。


поступок

по́ступка (póstupka) 的屬格複數


лимонад

lymonád (romanization)
лимона́ду
лимона́ди (nominative plural)
лимона́дів (genitive plural)
лимона́дний

Uk-лимонад.ogg


поле

來自原始斯拉夫語 *poľe。

póle (romanization)
по́ля
поля́ (nominative plural)
полі́в (genitive plural)
піль (genitive plural)


портрет

portrét (romanization)
портре́та
портре́ти (nominative plural)
портре́тів (genitive plural)

Uk-портрет.ogg


локон

lókon (romanization)
ло́кона
ло́кони (nominative plural)
ло́конів (genitive plural)


литовка

源自 лито́в(ець) (lytóv(ecʹ)) + -ка (-ka)。

lytóvka (romanization)
лито́вки
лито́вки (nominative plural)
лито́вок (genitive plural)
лито́вець (masculine)

литви́нка

лито́вець (lytóvecʹ) 的陰性形：立陶宛人（女性）

лито́вець (lytóvecʹ) 的陰性形：立陶宛人（女性）


початок

來自поча́ти (počáty) + -ок (-ok)。

počátok (romanization)
поча́тку
поча́тки (nominative plural)
поча́тків (genitive plural)

Uk-початок.ogg


початок

來自поча́ти (počáty) + -ок (-ok)。

počátok (romanization)
поча́тка
поча́тки (nominative plural)
поча́тків (genitive plural)

Uk-початок.ogg


правильно

來自пра́вильний (právylʹnyj) + -о (-o)。

Uk-правильно.ogg


правильно

來自пра́вильний (právylʹnyj) + -о (-o)。

Uk-правильно.ogg


край

繼承自原始斯拉夫語 *krajь。

kraj (romanization)
кра́ю
краї́ (nominative plural)
краї́в (genitive plural)


край

繼承自原始斯拉夫語 *krajь。


край

繼承自原始斯拉夫語 *krajь。

緊鄰，挨著，在……的附近


потоп

繼承自原始斯拉夫語 *potopъ。

potóp (romanization)
пото́пу
пото́пи (nominative plural)


локомотив

lokomotýv (romanization)
локомоти́ва
локомоти́ви (nominative plural)
локомоти́вів (genitive plural)


лозунг

lózunh (romanization)
ло́зунгу
ло́зунги (nominative plural)
ло́зунгів (genitive plural)


ласка

láska (romanization)
ла́ски
ла́ски (nominative plural)
ла́сок (genitive plural)


ласка

來自原始斯拉夫語 *làska (“撫摸”)。

будь ла́ска!


похвала

poxvalá (romanization)
похвали́
похвали́ (nominative plural)
похва́л (genitive plural)

Uk-похвала.ogg


лис

來自原始斯拉夫語 *lisъ。

lys (romanization)
ли́са
ли́си (nominative plural)
ли́сів (genitive plural)
лиси́ця (feminine)
лиси́чий
ли́сячий


лимон

lymón (romanization)
лимо́на
лимо́ни (nominative plural)
лимо́нів (genitive plural)
лимо́нний
лимо́новий


ложе

繼承自原始斯拉夫語 *lože。

lóže (romanization)
ло́жа
ло́жа (nominative plural)
лож (genitive plural)


правота

來自пра́вий (právyj) + -ота́ (-otá)。

Uk-правота.ogg

:Template:nearsyn

довести́ свою́ правоту́


лопух

lopúx (romanization)
лопу́ха
лопу́хи (nominative plural)
лопу́хів (genitive plural)


порядок

繼承自原始斯拉夫語 *porędъkъ。

porjádok (romanization)
поря́дку
поря́дки (nominative plural)
поря́дків (genitive plural)

Uk-порядок.ogg


пращур

繼承自古東斯拉夫語 пращуръ (praščurŭ)，來自原始斯拉夫語 *praščurъ。

práščur (romanization)
пра́щура
пра́щури (nominative plural)
пра́щурів (genitive plural)
пра́щурка (feminine)
пра́щурівський


листопад

繼承自古東斯拉夫語 листопадъ (listopadŭ, “十月”)，來自原始斯拉夫語 *listopadъ (“落葉；落葉時節”)，來自*listъ (“葉子”) + *pasti (“落下”)。與捷克語 listopad (“十一月”)、塞爾維亞-克羅地亞語 listopad (“十月”)等同源。

lystopád (romanization)
листопа́да
листопа́ди (nominative plural)
листопа́дів (genitive plural)
листопа́довий

Uk-листопад.ogg


листопад

lystopád (romanization)
листопа́ду
листопа́ди (nominative plural)
листопа́дів (genitive plural)
листопа́дний

Uk-листопад.ogg


прагматизм

衍生自西歐語言，來自古希臘語 πρᾶγμᾰ, πρᾱ́γμᾰτος (prâgma, prā́gmatos) + -и́зм (-ýzm)。


ложка

來自古東斯拉夫語 лъжька (lŭžĭka)，來自原始斯拉夫語 *lъžьka，來自*lъga + *-ьka。

lóžka (romanization)
ло́жки
ло́жки (nominative plural)
ложки́ (nominative plural)
ло́жок (genitive plural)
ложо́к (genitive plural)

ложка су́пу


личинка

lyčýnka (romanization)
личи́нки
личи́нки (nominative plural)
личи́нок (genitive plural)

Uk-личинка.ogg


лист

來自原始斯拉夫語 *listъ (“葉子”)。

lyst (romanization)
листа́
листи́ (nominative plural)
листі́в (genitive plural)
ли́стик (diminutive)


лист

來自原始斯拉夫語 *listъ (“葉子”)。


ломбард

lombárd (romanization)
ломба́рду
ломба́рди (nominative plural)
ломба́рдів (genitive plural)


преамбула

借自法語 préambule，來自中世紀拉丁語 praeambulum，來自晚期拉丁語 praeambulus。

preámbula (romanization)
преа́мбули
преа́мбули (nominative plural)
преа́мбул (genitive plural)


лоза

lozá (romanization)
лози́
ло́зи (nominative plural)
ліз (genitive plural)


луг

來自原始斯拉夫語 *lǫgъ。

luh (romanization)
лу́гу
луги́ (nominative plural)
лугі́в (genitive plural)


луг

來自古高地德語 louga。與英語 lye同源。

luh (romanization)
лу́гу
лу́ги (nominative plural)
лу́гів (genitive plural)


лоб

繼承自古盧森尼亞語 лобъ (lob)，來自古東斯拉夫語 лобъ (lobŭ)、лъбъ (lŭbŭ)，來自原始斯拉夫語 *lъbъ。

lob (romanization)
ло́ба
лоби́ (nominative plural)
лобі́в (genitive plural)


люд

來自原始斯拉夫語 *ľudъ。

本詞為集合名詞，區分自лю́ди (ljúdy, “人”, 複數名詞)。


почесть

póčestʹ (romanization)
по́честі
по́чести
по́честі (nominative plural)
по́честей (genitive plural)

військові́ по́честі


предмет

predmét (romanization)
предме́та
предме́ти (nominative plural)
предме́тів (genitive plural)

Uk-предмет.ogg


лов

繼承自原始斯拉夫語 *lovъ。

lov (romanization)
ло́ву
ло́ви (nominative plural)
ло́вів (genitive plural)


мавзолей

派生自古希臘語 Μαυσωλεῖον (Mausōleîon)，可能經由拉丁語 mausōlēum。

mavzoléj (romanization)
мавзоле́ю
мавзоле́ї (nominative plural)
мавзоле́їв (genitive plural)
мавзоле́йний

Uk-мавзолей.ogg


лев

繼承自原始斯拉夫語 *lьvъ。

lev (romanization)
ле́ва
ле́ви (nominative plural)
ле́вів (genitive plural)
леви́ця (feminine)
леви́ний 或ле́в'ячий
левеня́ (diminutive)


лев

繼承自原始斯拉夫語 *lьvъ。

lev (romanization)
ле́ва
ле́ви (nominative plural)
ле́вів (genitive plural)


лев

借自保加利亞語 лев (lev)，лъв (lǎv, “獅子”)的變體。


предикат

predykát (romanization)
предика́та
предика́ти (nominative plural)
предика́тів (genitive plural)


прекрасно

Uk-прекрасно.ogg

чудо́во

充分地，完全地，優秀地，模範地

精彩地，美麗地，偉大地，華麗地，美好地

充分地，完全地，優秀地，模範地

Вони́ прекра́сно розумі́ють, що від них очі́кують.

他們完全明白對他們的期望是什麼。

Voný prekrásno rozumíjutʹ, ščo vid nyx očíkujutʹ.


прекрасно

Uk-прекрасно.ogg


посол

來自古東斯拉夫語 посълъ (posŭlŭ)，來自原始斯拉夫語 *posъlъ。

posól (romanization)
посла́
посли́ (nominative plural)
послі́в (genitive plural)


прав

пра́во (právo) 的屬格複數


прав

пра́ти (práty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


майя

源自西班牙語 maya。


майя

源自西班牙語 maya。


майя

源自西班牙語 maya。


практика

práktyka (romanization)
пра́ктики
практи́чний

Uk-практика.ogg


макака

makáka (romanization)
мака́ки
мака́ки (nominative plural)


пора

繼承自原始斯拉夫語 *pora。

porá (romanization)
пори́
по́ри (nominative plural)
пір (genitive plural)


пора

繼承自原始斯拉夫語 *pora。

póra (romanization)
по́ри
по́ри (nominative plural)
пор (genitive plural)


предок

借自教會斯拉夫語 прҍдъкъ，對照俄語 предок (predok)、白俄羅斯語 продак (pródak)；來自原始斯拉夫語 *perdъkъ，對照馬其頓語 предок (predok)、斯洛文尼亞語 prednik、塞爾維亞-克羅地亞語 предак、捷克語 předek、波蘭語 przodek。可同步分析為пред (pred) + -ок (-ok)。

prédok (romanization)
пре́дка
пре́дки (nominative plural)
пре́дків (genitive plural)


макрель

源自西日耳曼語支語言。對照德語 Makrele、荷蘭語 makreel。

makrélʹ (romanization)
макре́лі
макре́лі (nominative plural)
макре́лей (genitive plural)
макре́левий

ску́мбрія f (skúmbrija, “鯖魚”)之同義詞


магазин

來自俄語 магази́н (magazín)。

mahazýn (romanization)
магази́ну
магази́ни (nominative plural)
магази́нів (genitive plural)

Uk-магазин.ogg


лютня

借自波蘭語 lutnia，來自中古低地德語 lûte，來自意大利語 liuto或古法語 leüt，來自阿拉伯語 اَلْعُود (al-ʕūd, “木頭”)。

ljútnja (romanization)
лю́тні
лю́тні (nominative plural)
лю́тень (genitive plural)
лю́тневий


лопата

來自原始斯拉夫語 *lopata。

lopáta (romanization)
лопа́ти
лопа́ти (nominative plural)
лопа́т (genitive plural)


макет

makét (romanization)
маке́та
маке́ти (nominative plural)
маке́тів (genitive plural)


Мадагаскар

Madahaskár (romanization)
Мадагаска́ру
мадагаска́рський

馬達加斯加（國家名，位於非洲）


манера

借自法語 manière。

manéra (romanization)
мане́ри
мане́ри (nominative plural)
мане́р (genitive plural)


посадка

posádka (romanization)
поса́дки
поса́дки (nominative plural)
поса́док (genitive plural)

Uk-посадка.ogg


корт

kort (romanization)
ко́рту
ко́рти (nominative plural)
ко́ртів (genitive plural)


мандат

mandát (romanization)
манда́та
манда́ти (nominative plural)
манда́тів (genitive plural)
манда́тний

депута́тський манда́т


лом

繼承自原始斯拉夫語 *lomъ。

lom (romanization)
ло́ма
ломи́ (nominative plural)
ломі́в (genitive plural)


лом

繼承自原始斯拉夫語 *lomъ。

落在地上的乾樹枝或小樹枝


принести

來自при- (pry-) + нести́ 完 (nestý)，對照俄語 принести́ (prinestí)、白俄羅斯語 прыне́сці (prynjésci)、波蘭語 przynieść。

prynestý (romanization)
прино́сити (imperfective)

Uk-принести.ogg


примула

借自新拉丁語 Primula，來自拉丁語 prīmula。對照波蘭語 prymula。

prýmula (romanization)
при́мули
при́мули (nominative plural)
при́мул (genitive plural)


престол

借自教會斯拉夫語 прѣстолъ (prěstolŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *perstolъ。

prestól (romanization)
престо́лу
престо́ли (nominative plural)
престо́лів (genitive plural)

трон

寶座，王座，御座，王位，皇位

寶座，王座，御座，王位，皇位


маршрут

源自德語 Marschroute，來自Marsch (“遊行”) + Route (“路”)。

maršrút (romanization)
маршру́ту
маршру́ти (nominative plural)
маршру́тів (genitive plural)
маршру́тний

Uk-маршрут.ogg


маленький

Uk-маленький.ogg


марафон

借自古希臘語 Μαραθών (Marathṓn, “馬拉松，雅典北方城邦”)。

marafón (romanization)
марафо́ну
марафо́ни (nominative plural)
марафо́нів (genitive plural)
марафо́нський


мак

繼承自古東斯拉夫語 макъ (makŭ, “罌粟；罌粟籽”)，來自原始斯拉夫語 *makъ (“罌粟”)，來自原始印歐語 *meh₂kos。

mak (romanization)
ма́ку
ма́ки (nominative plural)
ма́ків (genitive plural)
ма́ковий


президент

prezydént (romanization)
президе́нта
президе́нти (nominative plural)
президе́нтів (genitive plural)
президе́нтка (feminine)

Uk-президент.ogg


матрац

matrác (romanization)
матра́ца
матра́ци (nominative plural)
матра́ців (genitive plural)
матра́цовий
матра́цний


привести

pryvestý (romanization)
приво́дити (imperfective)

Uk-привести.ogg


правитель

пра́вити 非完 (právyty) + -тель (-telʹ)。

pravýtelʹ (romanization)
прави́теля
прави́телі (nominative plural)
прави́телів (genitive plural)
прави́телька (feminine)

Uk-правитель.ogg


приклад

pryklád (romanization)
прикла́да
прикла́ди (nominative plural)
прикла́дів (genitive plural)


приклад

prýklad (romanization)
при́кладу
при́клади (nominative plural)
при́кладів (genitive plural)


манго

借自英語 mango，來自葡萄牙語 manga，來自馬來語 mangga，來自泰米爾語 மாங்காய் (māṅkāy)，來自மா (mā, “芒果的種”) + காய் (kāy, “未成熟的果實”)，或來自達羅毗荼語的相同基本要素。

mánho (romanization)
ма́нговий
манго́вий


люлька

來自突厥語族 (鄂圖曼土耳其語 لوله (lüle))，源自波斯語 لوله (lule)。

ljúlʹka (romanization)
лю́льки
лю́льки (nominative plural)
лю́льок (genitive plural)
люлькови́й


люлька

來自люлі (ljuli)，用來安撫嬰兒的感嘆詞。


медуза

medúza (romanization)
меду́зи
меду́зи (nominative plural)
меду́з (genitive plural)


масть

mastʹ (romanization)
ма́сті
ма́сти
ма́сті (nominative plural)
масте́й (genitive plural)


масть

繼承自原始斯拉夫語 *mastь。


правило

來自原始斯拉夫語 *pravidlo。

právylo (romanization)
пра́вила
пра́вила (nominative plural)
пра́вил (genitive plural)

Uk-правило.ogg


присяга

繼承自原始斯拉夫語 *prisęga。

prysjáha (romanization)
прися́ги
прися́ги (nominative plural)
прися́г (genitive plural)


марка

márka (romanization)
ма́рки
ма́рки (nominative plural)
ма́рок (genitive plural)

пошто́ва ма́рка


мало

繼承自古東斯拉夫語 малъ (malŭ)，來自原始斯拉夫語 *malъ。

málo (romanization)
ме́нше (comparative)
менш (comparative)
найме́нше (superlative)
найме́нш (superlative)


мало

請參閲主詞條的词源章節。

ма́ти (máty) 的中性單數過去時非完整體


медаль

medálʹ (romanization)
меда́лі
меда́лі (nominative plural)
меда́лей (genitive plural)
меда́льний


маяк

繼承自原始斯拉夫語 *majakъ (“燈塔”)，來自原始斯拉夫語 *màjati (“吸引”) + *-akъ (“陽性名詞化後綴”)。

maják (romanization)
маяка́
маяки́ (nominative plural)
маякі́в (genitive plural)


маслина

maslýna (romanization)
масли́ни
масли́ни (nominative plural)
масли́н (genitive plural)


принц

源自德語 Prinz，來自法語 prince，來自拉丁語 prī̆nceps。

prync (romanization)
при́нца
при́нци (nominative plural)
при́нців (genitive plural)
принце́са (feminine)


провал

провали́ти (provalýty) 的動詞派生詞。

provál (romanization)
прова́лу
прова́ли (nominative plural)
прова́лів (genitive plural)


математика

Uk-математика.ogg


масштаб

借自德語 Maßstab。

masštáb (romanization)
масшта́бу
масшта́би (nominative plural)
масшта́бів (genitive plural)
масшта́бний

Uk-масштаб.ogg

у вели́кому масшта́бі

у мало́му масшта́бі

у місце́вому масштабі

у лока́льному масштабі

у світово́му масшта́бі

у глоба́льному масшта́бі


права

пра́во (právo) 的屬格單數


права

пра́во (právo) 的主格/賓格/呼格複數


лапа

來自原始斯拉夫語 *lapa，Vasmer 認為與原始日耳曼語 *lōfô (“手掌，手心”)同源。

lápa (romanization)
ла́пи
ла́пи (nominative plural)
лап (genitive plural)
ла́почка (diminutive)


Мексика

Méksyka (romanization)
Ме́ксики
мексика́нський

墨西哥（國家名，位於北美洲）


мексиканка

源自 мексика́н(ський) (meksykán(sʹkyj)) + -ка (-ka)。對照白俄羅斯語 мексіка́нка (mjeksikánka)、波蘭語 Meksykanka。

meksykánka (romanization)
мексика́нки
мексика́нки (nominative plural)
мексика́нок (genitive plural)
мексика́нець (masculine)

мексика́нець (meksykánecʹ) 的陰性形：女性墨西哥人


мент

моме́нт (momént) 的截斷形式.

ment (romanization)
ме́нту
ме́нти (nominative plural)
ме́нтів (genitive plural)


мент

借自俄語 мент (ment).

ment (romanization)
мента́
менти́ (nominative plural)
менті́в (genitive plural)


метеорит

meteorýt (romanization)
метеори́та
метеори́ти (nominative plural)
метеори́тів (genitive plural)


принцип

prýncyp (romanization)
при́нципу
при́нципи (nominative plural)
при́нципів (genitive plural)
принципо́вий

Uk-принцип.ogg


мамонт

借自俄語 ма́монт (mámont)，來自烏拉爾語系。

mámont (romanization)
ма́монта
ма́монти (nominative plural)
ма́монтів (genitive plural)
ма́монтовий


причина

繼承自原始斯拉夫語 *pričina。

pryčýna (romanization)
причи́ни
причи́ни (nominative plural)
причи́н (genitive plural)
причи́нний

Uk-причина.ogg


маска

máska (romanization)
ма́ски
ма́ски (nominative plural)
ма́сок (genitive plural)


проба

借自波蘭語 próba或德語 Probe，來自中世紀拉丁語 proba，來自拉丁語 probō，來自原始印歐語 *pro-bʰH-wó-s (“在前”)，來自*pro- (“向前”) + *bʰuH- (“做”)。

próba (romanization)
про́би
про́би (nominative plural)
проб (genitive plural)
про́бний


лук

繼承自古烏克蘭語 лукъ (luk)，來自古東斯拉夫語 лукъ (lukŭ)，來自原始斯拉夫語 *lǫkъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *lankás，來自原始印歐語 *lenk- (“彎曲”)。

luk (romanization)
лу́ка
лу́ки (nominative plural)
лу́ків (genitive plural)


метод

métod (romanization)
ме́тоду
ме́тоди (nominative plural)
ме́тодів (genitive plural)


про

繼承自古東斯拉夫語 про (pro)，來自原始斯拉夫語 *pro，來自原始波羅的-斯拉夫語 *pra，來自原始印歐語 *pró。


малина

來自原始斯拉夫語 *malina.

malýna (romanization)
мали́ни
мали́новий

懸鉤子，覆盆子 （果實）

懸鉤子，覆盆子 （植物）


лось

繼承自古盧森尼亞語 лось (losʹ)。

losʹ (romanization)
ло́ся
ло́сі (nominative plural)
ло́сів (genitive plural)


право

繼承自古東斯拉夫語 право (pravo)。

právo (romanization)
пра́ва
права́ (nominative plural)
прав (genitive plural)
правови́й

права́ люди́ни


прогноз

借自法語 prognose，來自古希臘語 πρόγνωσις (prógnōsis, “預知，預測”)。

prohnóz (romanization)
прогно́зу
прогно́зи (nominative plural)
прогно́зів (genitive plural)


проблема

probléma (romanization)
пробле́ми
пробле́ми (nominative plural)
пробле́м (genitive plural)
пробле́мний

Uk-проблема.ogg


провести

provestý (romanization)
прово́дити (imperfective)
прова́дити (imperfective)
проводжа́ти (imperfective)
прово́джувати^([罕用]) (imperfective)
прова́джувати^([罕用]) (imperfective)

Uk-провести.ogg


метр

metr (romanization)
ме́тра
ме́три (nominative plural)
ме́трів (genitive plural)


прокурор

prokurór (romanization)
прокуро́ра
прокуро́ри (nominative plural)
прокуро́рів (genitive plural)
прокуро́рський

генера́льний прокуро́р


простота

прости́й (prostýj, “單純”) + -ота́ (-otá)。

Uk-простота.ogg


продукт

prodúkt (romanization)
проду́кту
проду́кти (nominative plural)
проду́ктів (genitive plural)

Uk-продукт.ogg


меч

來自原始斯拉夫語 *mečь。更遠的詞源未知。

meč (romanization)
меча́
мечі́ (nominative plural)
мечі́в (genitive plural)


проститутка

prostytútka (romanization)
проститу́тки
проститу́тки (nominative plural)
проститу́ток (genitive plural)


пророк

借自教會斯拉夫語 пророкъ (prorokŭ)，來自原始斯拉夫語 *prorokъ。

prorók (romanization)
проро́ка
проро́ки (nominative plural)
проро́ків (genitive plural)
проро́чиця (feminine)


прошу

可能源自波蘭語 proszę。


прошу

可能源自波蘭語 proszę。

проси́ти (prosýty) 的第一人稱現在時單數


протекторат

國際詞，衍生自拉丁語 prōtēctor。

protektorát (romanization)
протектора́ту
протектора́ти (nominative plural)
протектора́тів (genitive plural)


мимо

繼承自原始斯拉夫語 *mimo。


мимо

繼承自原始斯拉夫語 *mimo。


пропаганда

源自拉丁語 prōpāganda。


монумент

monumént (romanization)
монуме́нта
монуме́нти (nominative plural)
монуме́нтів (genitive plural)
монуме́нтний


морг

借自俄語 морг (morg)，來自法語 morgue。

morh (romanization)
мо́рга
мо́рги (nominative plural)
мо́ргів (genitive plural)


морг

借自波蘭語 mórg，來自德語 Morgen。

計量單位，約等於0.57公頃


монолог

源自法語 monologue，來自古希臘語 μονόλογος (monólogos, “自言自語”)。

monolóh (romanization)
моноло́гу
моноло́ги (nominative plural)
моноло́гів (genitive plural)


прямо

пря́мо впере́д


пружина

pružýna (romanization)
пружи́ни
пружи́ни (nominative plural)
пружи́н (genitive plural)


монарх

來自古希臘語 μόναρχος (mónarkhos)。

monárx (romanization)
мона́рха
мона́рхи (nominative plural)
мона́рхів (genitive plural)
монархи́ня (feminine)
мона́рший


мошонка

mošónka (romanization)
мошо́нки
мошо́нки (nominative plural)
мошо́нок (genitive plural)


мусон

借自法語 mousson，來自阿拉伯語 مَوْسِم (mawsim, “季節”)，來自وَسَمَ (wasama, “標記，烙印”)。對照俄語 муссо́н (mussón)。

musón (romanization)
мусо́ну
мусо́ни (nominative plural)
мусо́нів (genitive plural)
мусо́нний


молекула

源自法語 molécule，來自拉丁語 molecula (“分子”)，moles (“團”)的指小。

molékula (romanization)
моле́кули
моле́кули (nominative plural)
моле́кул (genitive plural)


молотьба

繼承自古東斯拉夫語 молотьба (molotĭba)，正式形式來自原始斯拉夫語 *moltьba (< *moltiti) 或*meltьba (< *melti)。字面分析等同於 молот(и́ти) (molot(ýty)) + -ьба́ (-ʹbá)。

Uk-молотьба.ogg


пташка

ptáška (romanization)
пта́шки
пташки́ (nominative plural)
пташо́к (genitive plural)


прийти

來自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，來自原始斯拉夫語 *prijьti，等同於при- (pry-) + йти (jty)。

pryjtý (romanization)
прихо́дити (imperfective)


молот

來自原始斯拉夫語 *moltъ，來自原始印歐語 *molh₂-to-，來自*melh₂-。

mólot (romanization)
мо́лота
мо́лоти (nominative plural)
мо́лотів (genitive plural)
молото́к (diminutive)


психолог

來自психо- (psyxo-) + -лог (-loh)。對照俄語 психо́лог (psixólog)、白俄羅斯語 псіхо́лаг (psixólah)、波蘭語 psycholog。

psyxóloh (romanization)
психо́лога
психо́логи (nominative plural)
психо́логів (genitive plural)
психологи́ня (feminine)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-психолог.wav


молитва

來自原始斯拉夫語 *modlitva。

molýtva (romanization)
моли́тви
молитви́ (nominative plural)
молито́в (genitive plural)

Uk-молитва.ogg


мести

來自原始斯拉夫語 *mestì。

mestý (romanization)
підмести́ (perfective)
замести́ (perfective)


могила

來自原始斯拉夫語 *mogyla (“墓碑”)。

mohýla (romanization)
моги́ли
моги́ли (nominative plural)
моги́л (genitive plural)


моряк

來自原始斯拉夫語 *mořakъ (字面分析等同於 мо́ре (móre, “海”) + -я́к (-ják))，來自原始斯拉夫語 *moře，來自原始印歐語 *móri，英語 marine、maritime也經由此。

morják (romanization)
моряка́
моряки́ (nominative plural)
морякі́в (genitive plural)
моря́чка (feminine)
морячо́к (diminutive)


пункт

punkt (romanization)
пу́нкту
пу́нкти (nominative plural)
пу́нктів (genitive plural)


мороз

繼承自原始斯拉夫語 *morzъ。

moróz (romanization)
моро́зу
моро́зи (nominative plural)
моро́зів (genitive plural)
моро́зний
морозе́ць (diminutive)
морозе́нко (diminutive)
моро́зонько (diminutive)


монах

monáx (romanization)
мона́ха
мона́хи (nominative plural)
мона́хів (genitive plural)
мона́хиня (feminine)
мона́шка (feminine)


мох

來自原始斯拉夫語 *mъxъ。

mox (romanization)
мо́ха
мохи́ (nominative plural)
мохі́в (genitive plural)


противник

繼承自原始斯拉夫語 *protivьnikъ。對照捷克語 protivník、塞爾維亞-克羅地亞語 protivnik。

protývnyk (romanization)
проти́вника
проти́вники (nominative plural)
проти́вників (genitive plural)

Uk-противник.ogg


момент

momént (romanization)
моме́нту
моме́нти (nominative plural)
моме́нтів (genitive plural)


рабство

繼承自原始斯拉夫語 *orbьstvo，來自*orbъ + *-ьstvo。可同步分析為раб (rab) + -ство (-stvo)。


мотоцикл

motocýkl (romanization)
мотоци́кла
мотоци́кли (nominative plural)
мотоци́клів (genitive plural)

Uk-мотоцикл.ogg


мусор

借自俄語 му́сор (músor)。

músor (romanization)
му́сора
мусори́ (nominative plural)
мусорі́в (genitive plural)


морячок

morjačók (romanization)
морячка́
морячки́ (nominative plural)
морячкі́в (genitive plural)

моря́к (morják) 的指小詞。


радий

繼承自原始斯拉夫語 *radъ。

rádyj (romanization)
ра́до
ра́дість (abstract-noun)


навряд

借自俄語 навря́д (navrjád)。

幾乎，不太可能，幾乎不可能

Його́ навря́д чи мо́жна вважа́ти радика́лом.

他很難被認為是激進份子。

Johó navrjád čy móžna vvažáty radykálom.

Навря́д чи мо́жна було́ очі́кувати, що вони́ залиша́ться в краї́ні.

人們很難指望他們留在這個國家。

Navrjád čy móžna buló očíkuvaty, ščo voný zalyšátʹsja v krajíni.

Навря́д чи хтось назве́ яки́хось архітекторів суча́сності, яки́ми пиша́ються львів'я́ни.

估计没人能说出利沃夫人引以为豪的现代建筑师的名字。

Navrjád čy xtosʹ nazvé jakýxosʹ arxitektoriv sučásnosti, jakýmy pyšájutʹsja lʹvivʺjány.

2017, “Юліан Чаплінський про руйнування й будівництво Львова. частина перша”, 出自 tvoemisto.tv:


монгол

借自蒙古語 монгол (mongol)。

monhól (romanization)
монго́ла
монго́ли (nominative plural)
монго́лів (genitive plural)
монго́лка (feminine)


ради

ра́да (ráda) 的屬格單數

ра́да (ráda) 的主格/賓格/呼格複數


мука

來自原始斯拉夫語 *mǫka (“痛苦、折磨”)。

múka (romanization)
му́ки
му́ки (nominative plural)
мук (genitive plural)


мука

來自原始斯拉夫語 *mǭka (“麵粉”)。


путь

來自原始斯拉夫語 *pǫtь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *pont- / *pint-，來自原始印歐語 *p(o)nt-h₁-。

putʹ (romanization)
путі́
путі́ (nominative plural)
путе́й (genitive plural)


нанести

來自на- (na-) + нести́ (nestý)。對照俄語 нанести́ (nanestí)、白俄羅斯語 нане́сці (nanjésci)、波蘭語 nanieść。

nanestý (romanization)
нано́сити (imperfective)

Uk-нанести.ogg


напиток

繼承自原始斯拉夫語 *napitъkъ.

napýtok (romanization)
напи́тку
напи́тки (nominative plural)
напи́тків (genitive plural)


мор

繼承自古東斯拉夫語 моръ (morŭ)，來自原始斯拉夫語 *morъ。

因疾病或飢餓造成的大规模死亡


пуп

來自古東斯拉夫語 пупъ (pupŭ)，來自原始斯拉夫語 *pǫpъ (“芽，肚臍”)。

pup (romanization)
пу́па
пу́пи (nominative plural)
пу́пів (genitive plural)


муха

來自原始斯拉夫語 *mùxa。

múxa (romanization)
му́хи
му́хи (nominative plural)
мух (genitive plural)


настоятель

nastojátelʹ (romanization)
настоя́теля
настоя́телі (nominative plural)
настоя́телів (genitive plural)

Uk-настоятель.ogg


нас

ми (my) 的屬格/賓格/方位格


район

rajón (romanization)
райо́ну
райо́ни (nominative plural)
райо́нів (genitive plural)


начальник

來自教會斯拉夫語 начѧльникъ (načęlĭnikŭ)。可分析為нача́ло (načálo) + -ник (-nyk)。

načálʹnyk (romanization)
нача́льника
нача́льники (nominative plural)
нача́льників (genitive plural)
нача́льниця (feminine)

Uk-начальник.ogg


ракетка

rakétka (romanization)
раке́тки
раке́тки (nominative plural)
раке́ток (genitive plural)


ракетка

раке́та (rakéta, “球拍”) 的指小詞


недавно

Uk-недавно.ogg


рамка

rámka (romanization)
ра́мки
ра́мки (nominative plural)
ра́мок (genitive plural)


наяву

由на (na) + яву́ (javú)構成，來自ява́ (javá, “現實”)。

在現實中，在清醒時，非夢中

Любі́ть Украї́ну у сні й наяву́,
вишне́ву свою́ Украї́ну,
красу́ її, ві́чно живу́ і нову́,
і мо́ву її солов'ї́ну.

Love Ukraine in a dream and in reality,
your cherry Ukraine,
her beauty, ever alive and new,
and her nightingale language.

Ljubítʹ Ukrajínu u sni j najavú,
vyšnévu svojú Ukrajínu,
krasú jiji, víčno žyvú i novú,
i móvu jiji solovʺjínu.

1944, Volodymyr Sosiura, Любіть Україну! [Love Ukraine!]:


наука

繼承自古烏克蘭語 наꙋ́ка f 單 (naúka)。

naúka (romanization)
нау́ки
нау́ки (nominative plural)
нау́к (genitive plural)


муж

來自古東斯拉夫語 мѫжь (mǫžĭ)，來自原始斯拉夫語 *mǫžь。

muž (romanization)
му́жа
мужі́ (nominative plural)
мужі́в (genitive plural)


народ

來自原始斯拉夫語 *narodъ，或許經由俄語 народ (narod)。方言中也有規則變化的нарід (narid)。

naród (romanization)
наро́ду
наро́ди (nominative plural)
наро́дів (genitive plural)


некролог

經由西歐語言，衍生自中世紀拉丁語 necrologium。

nekrolóh (romanization)
некроло́га
некроло́ги (nominative plural)
некроло́гів (genitive plural)
некрологі́чний


ракета

rakéta (romanization)
раке́ти
раке́ти (nominative plural)
раке́т (genitive plural)
раке́тний


нейрон

源自古希臘語 νεῦρον (neûron, “神經”)。

nejrón (romanization)
нейро́на
нейро́ни (nominative plural)
нейро́нів (genitive plural)
нейро́нний
нейрона́льний


рак

來自原始斯拉夫語 *rakъ。

rak (romanization)
ра́ка
ра́ки (nominative plural)
ра́ків (genitive plural)
ра́чачий
рачо́к (diminutive)


рак

來自原始斯拉夫語 *rakъ。


редька

繼承自原始斯拉夫語 *redьky。

rédʹka (romanization)
ре́дьки
ре́дьки (nominative plural)
ре́дьковий
ре́дечка (diminutive)


неправда

не- (ne-, “不-”) + пра́вда (právda, “真實”)。

neprávda (romanization)
непра́вди
непра́вди (nominative plural)
непра́вд (genitive plural)

Uk-неправда.ogg


реванш

revánš (romanization)
рева́ншу
рева́нші (nominative plural)
рева́ншів (genitive plural)


неон

來自古希臘語 νέον (néon)。


рекрут

借自波蘭語 rekrut或俄語 ре́крут (rékrut)。

rékrut (romanization)
ре́крута
ре́крути (nominative plural)
ре́крутів (genitive plural)
ре́крутка (feminine)