пацюк

pacjúk (romanization)
пацюка́
пацюки́ (nominative plural)
пацюкі́в (genitive plural)


повноваження

povnovážennja (romanization)
повнова́ження
повнова́ження (nominative plural)
повнова́жень (genitive plural)

Uk-повноваження.ogg


подорож

pódorož (romanization)
по́дорожі
по́дорожі (nominative plural)
по́дорожей (genitive plural)

Uk-подорож.ogg


погроза

pohróza (romanization)
погро́зи
погро́зи (nominative plural)
погро́з (genitive plural)

Uk-погроза.ogg


повстання

povstánnja (romanization)
повста́ння
повста́ння (nominative plural)
повста́нь (genitive plural)

Uk-повстання.ogg


поезія

poézija (romanization)
пое́зії
пое́зії (nominative plural)
пое́зій (genitive plural)


позиція

pozýcija (romanization)
пози́ції
пози́ції (nominative plural)
пози́цій (genitive plural)

Uk-позиція.ogg


політик

polítyk (romanization)
полі́тика
полі́тики (nominative plural)
полі́тиків (genitive plural)

Uk-політик.ogg


покоління

pokolínnja (romanization)
поколі́ння
поколі́ння (nominative plural)
поколі́нь (genitive plural)

Uk-покоління.ogg


р

烏克蘭語字母表第21個字母，名稱為ер (er)，並以西里爾字母書寫。


поняття

ponjáttja (romanization)
поня́ття
поня́ття (nominative plural)
поня́ть (genitive plural)

Uk-поняття.ogg


показник

pokáznyk (romanization)
пока́зника
пока́зники (nominative plural)
пока́зників (genitive plural)

Uk-показник.ogg


орел

繼承自古東斯拉夫語 орьлъ (orĭlŭ)，來自原始斯拉夫語 *orьlъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *arélis，來自原始印歐語 *h₃érō。

orél (romanization)
орла́
орли́ (nominative plural)
орлі́в (genitive plural)
орли́ний
орло́вий
о́рлик (diminutive)


помешкання

poméškannja (romanization)
поме́шкання
поме́шкання (nominative plural)
поме́шкань (genitive plural)

Uk-помешкання.ogg


повний

源自原始斯拉夫語 *pьlnъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *pílˀnas ← 原始印歐語 *pl̥h₁nós。


приватний

Uk-приватний.ogg


порожнеча

Uk-порожнеча.ogg


попіл

pópil (romanization)
по́пелу
по́пільний


приголосний

Uk-приголосний.ogg


податок

podátok (romanization)
пода́тку
пода́тки (nominative plural)
пода́тків (genitive plural)

Uk-податок.ogg


плече

源自原始斯拉夫語 *pleťe。

plečé (romanization)
плеча́
пле́чі (nominative plural)
плече́й (genitive plural)
пліч (genitive plural)


пошук

póšuk (romanization)
по́шуку
по́шуки (nominative plural)
по́шуків (genitive plural)


помідор

源自意大利語 pomodoro (字面意思是“金蘋果”)。

pomidór (romanization)
помідо́ра
помідо́ри (nominative plural)
помідо́рів (genitive plural)

Uk-помідор.ogg


помилка

pomýlka (romanization)
поми́лки
по́милки¹
помилки́ (nominative plural)
помило́к (genitive plural)

Uk-помилка.ogg


притулок

prytúlok (romanization)
приту́лку
приту́лки (nominative plural)
приту́лків (genitive plural)

Uk-притулок.ogg


прізвище

prízvyšče (romanization)
прі́звища
прі́звища (nominative plural)
прі́звищ (genitive plural)

Uk-прізвище.ogg


прийменник

pryjménnyk (romanization)
прийме́нника
прийме́нники (nominative plural)
прийме́нників (genitive plural)

Uk-прийменник.ogg


потилиця

potýlycja (romanization)
поти́лиці
поти́лиці (nominative plural)
поти́лиць (genitive plural)
поти́личний

Uk-потилиця.ogg


потік

源自原始斯拉夫語 *potokъ。

potík (romanization)
пото́ку
пото́ки (nominative plural)
пото́ків (genitive plural)


погляд

póhljad (romanization)
по́гляду
по́гляди (nominative plural)
по́глядів (genitive plural)


поет

poét (romanization)
пое́та
пое́ти (nominative plural)
пое́тів (genitive plural)
поете́са (feminine)
поети́чний


існування

Uk-існування.ogg


працівник

pracivnýk (romanization)
працівника́
працівники́ (nominative plural)
працівникі́в (genitive plural)
працівни́ця (feminine)

Uk-працівник.ogg

Партія вчить і вимагає поєднувати два стимули: моральний і матеріальний — високу свідомість працівника з кращою оплатою за кращий труд.
Partija včytʹ i vymahaje pojednuvaty dva stymuly: moralʹnyj i materialʹnyj — vysoku svidomistʹ pracivnyka z kraščoju oplatoju za kraščyj trud.
The Party teaches and demands a combination of two incentives: moral and material — a higher worker's awareness of a better pay for better work.

1962, Радянська Україна, 7.VI, 2:


постіль

源自原始斯拉夫語 *posteljь。

póstilʹ (romanization)
postílʹ (romanization)
посте́лі
посте́лі (nominative plural)
посте́лей (genitive plural)

Uk-постіль.ogg


представник

predstavnýk (romanization)
представника́
представники́ (nominative plural)
представникі́в (genitive plural)
представни́ця (feminine)

Uk-представник.ogg


поганий

源自古東斯拉夫語 поганъ (poganŭ, “異教徒”) ← 拉丁語 paganus (“異教徒”)。

pohányj (romanization)
гі́рший (comparative)
пога́но

Uk-поганий.ogg


польський

等同於по́ле (póle) + -ський (-sʹkyj)。

Uk-польський.ogg

по́льська мо́ва


привіт

對比俄語 приве́т (privét), 白俄羅斯語 прыве́т (pryvjét)。

pryvít (romanization)
приві́ту
приві́ти (nominative plural)
приві́тів (genitive plural)


промінь

Uk-промінь.ogg


потім

原始斯拉夫語 *potomь, *po + *tъ (之後 + 那)。與俄語 потом (potom), 白俄羅斯語 потым (pótym), 波蘭語 potem, 捷克語 potom同源。


продукція

Uk-продукція.ogg


праця

借自波蘭語 praca，借自捷克語 práce。源自原始斯拉夫語 *porťa (“工作；行為”) ← *portiti (“送”) + *-ja。

prácja (romanization)
пра́ці
пра́ці (nominative plural)
праць (genitive plural)


пролетаріат

Uk-пролетаріат.ogg

..суспільство все більше й більше розколюється на два великі ворожі табори, на два великі класи, які стоять один проти одного, — буржуазію і пролетаріат.
..suspilʹstvo vse bilʹše j bilʹše rozkoljujetʹsja na dva velyki voroži tabory, na dva velyki klasy, jaki stojatʹ odyn proty odnoho, — buržuaziju i proletariat.
..society is increasingly split into two great hostile camps, into two great classes facing each other — bourgeoisie and proletariat.

1963, Маніфест комуністичної партії（《共產黨宣言》）, 31:


праска

源自波蘭語 prasa，源自德語 Presse (“按壓”)。

práska (romanization)
пра́ски
пра́ски (nominative plural)
пра́сок (genitive plural)


полуниця

polunýcja (romanization)
полуни́ці
полуни́ці (nominative plural)
полуни́ць (genitive plural)

Uk-полуниця.ogg


публікація

publikácija (romanization)
публіка́ції
публіка́ції (nominative plural)
публіка́цій (genitive plural)

Uk-публікація.ogg


щур

繼承自古盧森尼亞語 щуръ (ščur)。

ščur (romanization)
щура́
щури́ (nominative plural)
щурі́в (genitive plural)


пропозиція

propozýcija (romanization)
пропози́ції
пропози́ції (nominative plural)
пропози́цій (genitive plural)

Uk-пропозиція.ogg


Киргизія

Kyrhýzija (romanization)
Кирги́зії (Kyrhýziji)


пуголовок

púholovok (romanization)
пу́головка
пу́головки (nominative plural)
пу́головків (genitive plural)

Uk-пуголовок.ogg


пустеля

pustélja (romanization)
пусте́лі
пусте́лі (nominative plural)
пусте́ль (genitive plural)

Uk-пустеля.ogg


птиця

ptýcja (romanization)
пти́ці
пти́ці (nominative plural)
птиць (genitive plural)


рівень

rívenʹ (romanization)
рі́вня
рі́вні (nominative plural)
рі́внів (genitive plural)


рів

riv (romanization)
ро́ву
рови́ (nominative plural)
рові́в (genitive plural)


прихильник

pryxýlʹnyk (romanization)
прихи́льника
прихи́льники (nominative plural)
прихи́льників (genitive plural)
прихи́льниця (feminine)

Uk-прихильник.ogg


професор

profésor (romanization)
профе́сора
профе́сори (nominative plural)
профе́сорів (genitive plural)
профе́сорка (feminine)

Uk-професор.ogg


ковбаса

源自中、古烏克蘭語колбаса́ (kolbasá), 古東斯拉夫語 кълбаса (kŭlbasa)。斯拉夫語族同源詞指向的重構上古詞 (原始斯拉夫語 *kъlbasa, *klobasa, *kobasa)表明這是一個非常早期的借詞，早期形式未知。有可能源自土耳其語 külbastı (“烤肉”) ← kül (“灰”) ← 古土耳其語kül (“灰”)。
其他可能有聯系的詞包括古東斯拉夫語 *колб- (*kolb-)/*ковб- (*kovb-)（與俄語 ко́лоб (kólob, “小圓甜包”)同源）, 俄語、烏克蘭語 колобо́к (kolobók, “小圓甜包”), 烏克蘭語 ко́вбиця (kóvbycja, “木頭”), ковба́н (kovbán, “木頭”), ко́вбик (kóvbyk, “肚子，胃”), ковба́тка (kovbátka, “一塊肉”), 或擬聲詞原始印歐語 *kol-, *kel-, 與保加利亞語 кълцам (kǎlcam, “剁”), 烏克蘭語 коло́ти (kolóty, “戳”), лу́скати (lúskaty, “剝開堅果殼”), дзьо́бати (dzʹóbaty, “啄”), 教會斯拉夫語 кльчьтати (klĭčĭtati, “繃斷牙齒”)同源。
也有一種並不正確的聯系：原始斯拉夫語 *kъl̥bjь (“蝦虎魚”); 對比俄語 колба́ (kolbá), колбь (kolbʹ), 烏克蘭語 ко́блик (kóblyk), ко́вблик (kóvblyk)。
也有推測來源於希伯來語 כל־ (kol-, “所有”) בּשׂר (basár, “肉食”)/法語 calebasse (“葫蘆瓢”)，但這些在各個方面聯繫都很弱。
對比俄語 колбаса́ (kolbasá), 白俄羅斯語 каўбаса́ (kaŭbasá), кілбаса́ (kilbasá)，方言келбаса́ (kjelbasá)（後兩者源自波蘭語）, 古東斯拉夫語 колбаса (kolbasa), 波蘭語 kiełbasa，古舊形式kiełbodziej (“香腸肉”), 卡舒比語 kiełbas, 捷克語 klobása, 罕用形式klobás, 古代用語koblása, 斯洛伐克語 kolbasa, klobása, kubása, 方言klbása, 上索布語 kołbasa，方言kołbasa, 古舊形式下索布語 kjałbasa, 罕用形式kjałbas, 保加利亞語 колба́са (kolbása), колба́с (kolbás), 方言калба́са (kalbása), кълбаса (kǎlbasa), коба́са (kobása), 馬其頓語 колба́са (kolbása), 塞爾維亞-克羅地亞語 kobàsica，方言 klobása, klobásica, 斯洛文尼亞語 klobása。

kovbasá (romanization)
ковбаси́
ковба́си (nominative plural)
ковба́с (genitive plural)

Uk-ковбаса.ogg


річниця

ričnýcja (romanization)
річни́ці
річни́ці (nominative plural)
річни́ць (genitive plural)

Uk-річниця.ogg


ріпа

rípa (romanization)
рі́пи
рі́пи (nominative plural)
ріп (genitive plural)


пшениця

源自原始斯拉夫語 *pьšenica。

pšenýcja (romanization)
пшени́ці
пшени́ці (nominative plural)
пшени́ць (genitive plural)
пшени́чний
пшени́чка (diminutive)
пшени́ченька (diminutive)

Uk-пшениця.ogg


річка

ríčka (romanization)
рі́чки
річки́ (nominative plural)
річо́к (genitive plural)


регіон

rehión (romanization)
регіо́ну
регіо́ни (nominative plural)
регіо́нів (genitive plural)


рід

源自原始斯拉夫語 *rodъ。

rid (romanization)
ро́ду
роди́ (nominative plural)
роді́в (genitive plural)


світлий

Uk-світлий.ogg


релігія

relíhija (romanization)
релі́гії
релі́гії (nominative plural)
релі́гій (genitive plural)

Uk-релігія.ogg


речення

réčennja (romanization)
ре́чення
ре́чення (nominative plural)
ре́чень (genitive plural)

Uk-речення.ogg


ріка

源自原始斯拉夫語 *rěka。

riká (romanization)
ріки́
рі́ки (nominative plural)
рік (genitive plural)
річни́й
рі́чка (diminutive)


ринок

rýnok (romanization)
ри́нку
ри́нки (nominative plural)
ри́нків (genitive plural)
ри́нковий


серйозний

Uk-серйозний.ogg


революція

revoljúcija (romanization)
револю́ції
револю́ції (nominative plural)
револю́цій (genitive plural)
революці́йний

Uk-революція.ogg

Лютнева революція означала крутий перелом в історії нашої країни.. Вона була першою переможною народною революцією епохи імперіалізму.
Ljutneva revoljucija označala krutyj perelom v istoriji našoji krajiny.. Vona bula peršoju peremožnoju narodnoju revoljucijeju epoxy imperializmu.
二月革命是我國歷史上的一個重要轉折點。它是帝國主義時期第一個勝利的人民革命。

1967, Комуніст України, 2,34:


Киргизстан

Kyrhyzstán (romanization)
Киргизста́ну (Kyrhyzstánu)


робітник

robitnýk (romanization)
робітника́
робітники́ (nominative plural)
робітникі́в (genitive plural)
робітни́ця (feminine)

Uk-робітник.ogg


розуміння

Uk-розуміння.ogg


республіка

respúblika (romanization)
респу́бліки
респу́бліки (nominative plural)
респу́блік (genitive plural)

Uk-республіка.ogg


розділ

rózdil (romanization)
ро́зділу
ро́зділи (nominative plural)
ро́зділів (genitive plural)


ропуха

ropúxa (romanization)
ропу́хи
ропу́хи (nominative plural)
ропу́х (genitive plural)


свічка

svíčka (romanization)
сві́чки
свічки́ (nominative plural)
свічо́к (genitive plural)


світанок

svitánok (romanization)
світа́нку
світа́нки (nominative plural)
світа́нків (genitive plural)

Uk-світанок.ogg


рослина

roslýna (romanization)
росли́ни
росли́ни (nominative plural)
росли́н (genitive plural)
росли́нний

Uk-рослина.ogg


семінар

seminár (romanization)
семіна́ру
семіна́ри (nominative plural)
семіна́рів (genitive plural)

Uk-семінар.ogg


середовище

seredóvyšče (romanization)
середо́вища
середо́вища (nominative plural)
середо́вищ (genitive plural)

Uk-середовище.ogg


робітниця

robitnýcja (romanization)
робітни́ці
робітни́ці (nominative plural)
робітни́ць (genitive plural)
робітни́к (masculine)

Uk-робітниця.ogg


російський

Uk-російський.ogg

росі́йська мо́ва


сіни

源自原始斯拉夫語 *sěnь。


скеля

skélja (romanization)
ске́лі
ске́лі (nominative plural)
скель (genitive plural)


ситуація

sytuácija (romanization)
ситуа́ції
ситуа́ції (nominative plural)
ситуа́цій (genitive plural)

Uk-ситуація.ogg


революціонер

revoljucionér (romanization)
революціоне́ра
революціоне́ри (nominative plural)
революціоне́рів (genitive plural)
революціоне́рка (feminine)

Uk-революціонер.ogg

Ленін втілив у собі найвидатніші риси пролетарського революціонера: могутній розум, усе долаючу волю, священну ненависть до рабства і гноблення, революційну пристрасть, послідовний інтернаціоналізм.
Lenin vtilyv u sobi najvydatniši rysy proletarsʹkoho revoljucionera: mohutnij rozum, use dolajuču volju, svjaščennu nenavystʹ do rabstva i hnoblennja, revoljucijnu prystrastʹ, poslidovnyj internacionalizm.
Lenin embodies the most outstanding features of a proletarian revolutionary: a powerful mind, an all-overcoming will, the sacred hatred of slavery and oppression, a revolutionary passion, a consistent internationalism.


сік

源自原始斯拉夫語 *sokъ。

sik (romanization)
со́ку
соки́ (nominative plural)
сокі́в (genitive plural)


програма

prohráma (romanization)
програ́ми
програ́ми (nominative plural)
програ́м (genitive plural)

Uk-програма.ogg


свій

源自原始斯拉夫語 *svojь ← 原始印歐語 *swoyos。


рій

源自原始斯拉夫語 *rojь。

rij (romanization)
ро́ю
роя́
рої́ (nominative plural)
рої́в (genitive plural)


рій

源自原始斯拉夫語 *rojь。

rij (romanization)
ро́ю
рої́ (nominative plural)
рої́в (genitive plural)


розмова

源自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，與白俄羅斯語 размова (razmóva), 俄語 размо́лвка (razmólvka)同源。等同於роз- (roz-) + мова (mova)。

rozmóva (romanization)
розмо́ви
розмо́ви (nominative plural)
розмо́в (genitive plural)

Uk-розмова.ogg


рік

源自古東斯拉夫語 рокъ (rokŭ) ← 原始斯拉夫語 *rokъ ←
對比拉丁語 fātum (“命運”) < fāri (“我說”)

rik (romanization)
ро́ку
ро́ки (nominative plural)
роки́ (nominative plural)
ро́ків (genitive plural)
рокі́в (genitive plural)
річни́й
рокови́й


радянський

來自рад(а) + [н] (rad(a) + [n]) + -ський (-sʹkyj)。對照波蘭語 radziecki。

radjánsʹkyj (romanization)
радя́нськіший (comparative)
найрадя́нськіший (superlative)

Uk-радянський.ogg

Сою́з Радя́нських Соціалісти́чних Респу́блік

Sojúz Radjánsʹkyx Socialistýčnyx Respúblik

Украї́нська Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка

Ukrajínsʹka Radjánsʹka Socialistýčna Respúblika


сироватка

源自原始斯拉夫語 *syrovatъka。

syróvatka (romanization)
сиро́ватки
сиро́ватки (nominative plural)
сиро́ваток (genitive plural)

Uk-сироватка.ogg


серце

源自古東斯拉夫語 сьрдьце (sĭrdĭce) ← 原始斯拉夫語 *sьrdьce ← 原始波羅的-斯拉夫語 [具體何詞?] ← 原始印歐語 *ḱḗr。

sérce (romanization)
се́рця
серця́ (nominative plural)
серде́ць (genitive plural)
серць (genitive plural)


природа

繼承自原始斯拉夫語 *priroda。

pryróda (romanization)
приро́ди
приро́дний

Uk-природа.ogg


ріг

源自原始斯拉夫語 *rogъ。

rih (romanization)
ро́га
ро́ги (nominative plural)
ро́гів (genitive plural)
рогови́й
ріжо́к (diminutive)


ріг

源自原始斯拉夫語 *rogъ。

rih (romanization)
ро́гу
ро́ги (nominative plural)
ро́гів (genitive plural)
рогови́й


складовий

Uk-складовий.ogg


сіль

silʹ (romanization)
со́лі
со́ли
со́лі (nominative plural)
соле́й (genitive plural)


світ

源自古東斯拉夫語 свѣтъ (světŭ) ← 原始斯拉夫語 *světъ (“光；世界”)。

svit (romanization)
сві́ту
світи́ (nominative plural)
світі́в (genitive plural)


синій

繼承自原始斯拉夫語 *siňь。

sýnij (romanization)
сині́ший (comparative)
найсині́ший (superlative)


одно

оди́н (odýn) 的中性單數主格/賓格


сім'я

源自原始斯拉夫語 *sěmę ← 原始印歐語 *séh₁mn̥。


сім'я

源自古東斯拉夫語 сѣмиꙗ (sěmija)。與俄語 семья́ (semʹjá)同源。

simʺjá (romanization)
сім'ї́
сі́м'ї (nominative plural)
сіме́й (genitive plural)
сіме́йний


птах

ptax (romanization)
пта́ха
птахи́ (nominative plural)
птахі́в (genitive plural)


свято

svjáto (romanization)
свя́та
свя́та (nominative plural)
свята́ (nominative plural)
свят (genitive plural)


смачний

Uk-смачний.ogg


скроня

skrónja (romanization)
скро́ні
скро́ні (nominative plural)
скронь (genitive plural)


слідство

Uk-слідство.ogg

:Template:不可數（集合名詞） （警方） 調查員，偵查員

:Template:不可數 （警方） 調查，偵查


сміливість

smílyvistʹ (romanization)
smilývistʹ (romanization)
смі́ливості
смі́ливости
сміли́вості
сміли́вости

Uk-сміливість.ogg


робота

源自古東斯拉夫語 робота (robota, “勞動，工作”)，亦源自原始斯拉夫語 *orbota， *orbъ + *-ota。

robóta (romanization)
робо́ти
робо́ти (nominative plural)
робі́т (genitive plural)


робота

робот (robot) 的屬格單數

робот (robot) 的賓格單數


Росія

Rosíja (romanization)
Росі́ї
росі́йський

俄羅斯（國名，位於東歐與亞洲）


сліпий

繼承自原始斯拉夫語 *slěpъ。

slipýj (romanization)
сліпота́ (abstract-noun)


протест

protést (romanization)
проте́сту
проте́сти (nominative plural)
проте́стів (genitive plural)

Uk-протест.ogg


сніг

源自原始斯拉夫語 *sněgъ, 原始印歐語 *snóygʷʰos。

snih (romanization)
сні́гу
сніги́ (nominative plural)
снігі́в (genitive plural)


сумління

借自波蘭語 sumienie ← 古波蘭語 sąmnienie，轉譯自拉丁語 cōnscientia。

Uk-сумління.ogg


сонячний

Uk-сонячний.ogg


сокира

源自原始斯拉夫語 *sekyra。

sokýra (romanization)
соки́ри
соки́ри (nominative plural)
соки́р (genitive plural)


скло

源自古東斯拉夫語 стькло (stĭklo)，繼承自原始斯拉夫語 *stьklo，源自哥特語 𐍃𐍄𐌹𐌺𐌻𐍃 (stikls)。шкло (šklo)（借自波蘭語）的雙詞。

sklo (romanization)
скла
сте́кла (nominative plural)
сте́кол (genitive plural)


реформа

refórma (romanization)
рефо́рми
рефо́рми (nominative plural)
рефо́рм (genitive plural)

Uk-реформа.ogg


сонечко

Uk-сонечко.ogg


сонечко

sónečko (romanization)
со́нечка
со́нечка (nominative plural)
со́нечок (genitive plural)

Uk-сонечко.ogg


сонечко

Uk-сонечко.ogg


співак

spivák (romanization)
співака́
співаки́ (nominative plural)
співакі́в (genitive plural)
співа́чка (feminine)
співа́цький


совість

源自教會斯拉夫語 съвѣсть (sŭvěstĭ)。

sóvistʹ (romanization)
со́вісті
со́вісти

Uk-совість.ogg


солодкий

繼承自原始斯拉夫語 *soldъkъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *salHdus，最终源自原始印歐語 *seh₂l-。

solódkyj (romanization)
соло́дший (comparative)
найсоло́дший (superlative)
со́лодко
соло́дкість (abstract-noun)

Uk-солодкий.ogg


соняшник

源自сонячний (sonjačnyj, “太陽的”) + -ник (-nyk)。

sónjašnyk (romanization)
со́няшника
со́няшники (nominative plural)
со́няшників (genitive plural)
со́няшниковий

Uk-соняшник.ogg


соняшник

Uk-соняшник.ogg

:Template:不可數 （集合）向日葵


сонце

源自古東斯拉夫語 сълньце (sŭlnĭce) ← 原始斯拉夫語 *sъlnьce ← 原始印歐語 *sóh₂wl̥。

sónce (romanization)
со́нця
со́нця (nominative plural)
сонць (genitive plural)


співпраця

Uk-співпраця.ogg


співробітництво

Uk-співробітництво.ogg


сполучник

spolúčnyk (romanization)
сполу́чника
сполу́чники (nominative plural)
сполу́чників (genitive plural)

Uk-сполучник.ogg


сполучення

spolúčennja (romanization)
сполу́чення
сполу́чення (nominative plural)
сполу́чень (genitive plural)

Uk-сполучення.ogg


спідниця

spidnýcja (romanization)
спідни́ці
спідни́ці (nominative plural)
спідни́ць (genitive plural)

Uk-спідниця.ogg


спосіб

spósib (romanization)
спо́собу
спо́соби (nominative plural)
спо́собів (genitive plural)


справжній

Uk-справжній.ogg

Цей буди́нок — спра́вжній скарб.


Польща

Pólʹšča (romanization)
По́льщі (Pólʹšči)


срібло

源自原始斯拉夫語 *sьrebro。

sríblo (romanization)
срі́бла
срібла́ (nominative plural)
срі́бел (genitive plural)


ссавець

與捷克語 savec同源。等同於сса́ти (ssáty) + -ець (-ecʹ)。

ssavécʹ (romanization)
ссавця́
ссавці́ (nominative plural)
ссавці́в (genitive plural)


ссавці

ссаве́ць (ssavécʹ) (ssavécʹ (ssavécʹ)) 的主格複數


спроба

spróba (romanization)
спро́би
спро́би (nominative plural)
спроб (genitive plural)


ящірка

jáščirka (romanization)
я́щірки
ящірки́ (nominative plural)
ящіро́к (genitive plural)


яблуко

jábluko (romanization)
я́блука
я́блука (nominative plural)
я́блук (genitive plural)
я́блучний
я́блучко (diminutive)


е

烏克蘭語字母表第7個字母，名稱為е (e)，並以西里爾字母書寫。


борозна

源自原始斯拉夫語 *borzda。

borozná (romanization)
борозни́
бо́розни (nominative plural)
бо́розен (genitive plural)

Uk-борозна.ogg


чапля

源自原始斯拉夫語 *čapľa。

čáplja (romanization)
ча́плі
ча́плі (nominative plural)
ча́пель (genitive plural)


Бангладеш

Banhladéš (romanization)
бангладе́шський or бангладе́ський

國家名，位於南亞。法定名稱： 孟加拉人民共和國。首都： 達卡


біс

源自原始斯拉夫語 *běsъ。

bis (romanization)
бі́са
бі́си (nominative plural)
бі́сів (genitive plural)


ягня

源自古東斯拉夫語 агнѧ (agnę), ꙗгнѧ (jagnę) ← 原始斯拉夫語 *agnę ← 原始印歐語 *h₂egʷn-，*h₂egʷnós的詞素。

jahnjá (romanization)
ягня́ти
ягня́та (nominative plural)
ягня́т (genitive plural)


яйце

源自原始斯拉夫語 *ajьce。

jajcé (romanization)
яйця́
я́йця (nominative plural)
яє́ць (genitive plural)
яйце́вий
яє́чний


стегно

源自原始斯拉夫語 *stegno。

stehnó (romanization)
стегна́
сте́гна (nominative plural)
сте́ген (genitive plural)
сте́гон (genitive plural)


людина

源自原始斯拉夫語 *ľudina ← 原始印歐語 *h₁lewdʰ- (“人”)。

ljudýna (romanization)
люди́ни
лю́ди (nominative plural)
люде́й (genitive plural)
людськи́й

人（люди (ljudy)的單數形）

君子（具有崇高智慧或道德品質的人）


щастя

源自古東斯拉夫語 съчастиѥ (sŭčastije) ← 原始斯拉夫語 *sъčęstьje。


НЛО

нерозпі́знаний літа́ючий об'є́кт (nerozpíznanyj litájučyj obʺjékt)之首字母縮略詞。


чоловік

源自古東斯拉夫語 человѣкъ (čelověkŭ) ← 原始斯拉夫語 *čьlověkъ, *čelověkъ。

čolovík (romanization)
чолові́ка
чолові́ки (nominative plural)
чолові́ків (genitive plural)
чолові́чий

Uk-чоловік.ogg


Японія

Japónija (romanization)
Япо́нії (Japóniji)


фільм

filʹm (romanization)
фі́льму
фі́льми (nominative plural)
фі́льмів (genitive plural)


Хорватія

Xorvátija (romanization)
Хорва́тії
хорва́тський

克羅埃西亞，克羅地亞（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


автобіографія

avtobiohráfija (romanization)
автобіогра́фії
автобіогра́фії (nominative plural)
автобіогра́фій (genitive plural)


аеродром

aerodróm (romanization)
аеродро́му
аеродро́ми (nominative plural)
аеродро́мів (genitive plural)


подія

podíja (romanization)
поді́ї
поді́ї (nominative plural)
поді́й (genitive plural)


добрий

源自原始斯拉夫語 *dobrъ。


Великдень

源自великий (velykyj, “偉大的”) + день (denʹ, “一日”)。與白俄羅斯語 Вялікдзень (Vjalikdzjenʹ), 保加利亞語 Великден (Velikden), 立陶宛語 Velykos, 馬其頓語 Велигден (Veligden), 波蘭語 Wielkanoc, 塞爾維亞-克羅地亞語 Вeликден, 斯洛伐克語 Veľká Noc, 斯洛文尼亞語 Velika noč同源。


частка

částka (romanization)
ча́стки
частки́ (nominative plural)
часто́к (genitive plural)


схід

意思受波蘭語 wschód影響。


Казахстан

哈薩克斯坦（國家名，位於中亞）


джерело

源自原始斯拉夫語 *žerdlo。

džereló (romanization)
джерела́
джере́ла (nominative plural)
джере́л (genitive plural)

Uk-джерело.ogg


трикутник

trykútnyk (romanization)
трику́тника
трику́тники (nominative plural)
трику́тників (genitive plural)


тиждень

源自原始斯拉夫語 *tъdьnь。

týždenʹ (romanization)
ти́жня
ти́жні (nominative plural)
ти́жнів (genitive plural)
тижне́вий

Uk-тиждень.ogg


ґудзик

源自波蘭語 guzik。

gúdzyk (romanization)
ґу́дзика
ґу́дзики (nominative plural)
ґу́дзиків (genitive plural)
ґу́дзичок (diminutive)


дах

源自德語 Dach。對比波蘭語 dach (“屋頂”)。

dax (romanization)
да́ху
дахи́ (nominative plural)
дахі́в (genitive plural)
дашо́к (diminutive)


хліб

源自古東斯拉夫語 хлѣбъ (xlěbŭ) ← 原始斯拉夫語 *xlěbъ ← 原始日耳曼語 *hlaibaz。對比哥特語 𐌷𐌻𐌰𐌹𐍆𐍃 (hlaifs)。

xlib (romanization)
хлі́ба
хліба́ (nominative plural)
хліби́ (nominative plural)
хлібі́в (genitive plural)


хліб

xlib (romanization)
хлі́ба
хліби́ (nominative plural)
хлібі́в (genitive plural)


вуй

繼承自古烏克蘭語 уй (uj)，繼承自原始斯拉夫語 *ujь。

vuj (romanization)
ву́я
ву́ї (nominative plural)
ву́їв (genitive plural)

同類詞：стрий (stryj)


Грузія

Hrúzija (romanization)
Гру́зії
грузи́нський

格魯吉亞/喬治亞（國名，位於南高加索）


той

源自原始斯拉夫語 *tъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *tas ← 原始印歐語 *só, *séh₂, *tód (“這，那”)。


Ізраїль

:Template:分類 以色列（男子名）


азербайджанський

Азербайджа́н (Azerbajdžán) + -ський (-sʹkyj)


язик

繼承自古盧森尼亞語 ѧзы́къ (jazýk)，繼承自古東斯拉夫語 ѧзꙑкъ (ęzykŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *(j)ęzykъ，繼承自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。

jazýk (romanization)
язика́
язики́ (nominative plural)
язикі́в (genitive plural)

願意提供情報的俘虜、囚犯


нарід

nárid (romanization)
на́роду
на́роди (nominative plural)
на́родів (genitive plural)


зміст

zmist (romanization)
змі́сту
змі́сти (nominative plural)
змі́стів (genitive plural)


український

Uk-український.ogg

украї́нська мо́ва


східний

Uk-східний.ogg


територія

terytórija (romanization)
терито́рії
терито́рії (nominative plural)
терито́рій (genitive plural)

Uk-територія.ogg


вісім

源自原始斯拉夫語 *osmь ← 原始印歐語 *oḱtṓw。


барва

源自波蘭語 barwa ← 捷克語 barva ← 中古高地德語 varwe ← 古高地德語 farawa ← 原始日耳曼語 *farwō。

bárva (romanization)
ба́рви
ба́рви (nominative plural)
барв (genitive plural)


операція

operácija (romanization)
опера́ції
опера́ції (nominative plural)
опера́цій (genitive plural)

Uk-операція.ogg


хмара

對比波蘭語 chmura。

xmára (romanization)
хма́ри
хма́ри (nominative plural)
хмар (genitive plural)


цукор

借自波蘭語 cukier。

cúkor (romanization)
цу́кру
цу́кри (nominative plural)
цу́крів (genitive plural)
цукро́вий
цукоро́к (diminutive)


Сеул

Seúl (romanization)
Сеу́ла
сеу́льський

首爾（首都名，位於韓國）


абат

abát (romanization)
аба́та
аба́ти (nominative plural)
аба́тів (genitive plural)
аба́тський


її

來自原始斯拉夫語 *jejě，北部原始斯拉夫語 *jь的屬格陰性。

її́ чолові́к

Маши́на її́


її

來自原始斯拉夫語 *jejě，北部原始斯拉夫語 *jь的屬格陰性。

вона́ (voná) 的屬格

вона́ (voná) 的賓格


ваша

ваш (vaš) 的主格單數陰性


вир

繼承自原始斯拉夫語 *virъ.

vyr (romanization)
ви́ру
ви́ри (nominative plural)
ви́рів (genitive plural)
вирови́й


син

來自古東斯拉夫語 сꙑнъ (synŭ)，來自原始斯拉夫語 *synъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *sū́ˀnus，來自原始印歐語 *suHnús。

syn (romanization)
си́на
сини́ (nominative plural)
сині́в (genitive plural)
сино́к (diminutive)
сино́чок (diminutive)


янтар

可能源自腓尼基語 𐤉𐤍𐤕𐤓 (yntr /yainitar/, “海樹脂”)。對比立陶宛語 gintaras, 拉脫維亞語 dzintars。

jantár (romanization)
янтарю́
янта́рний
янтаре́вий


янтар

jantár (romanization)
янтарю́
янтарі́ (nominative plural)
янтарі́в (genitive plural)


ґатунок

gatúnok (romanization)
ґату́нку
ґату́нки (nominative plural)
ґату́нків (genitive plural)

Uk-ґатунок.ogg


бидло

源自原始斯拉夫語 *bydlò。


галузь

源自原始斯拉夫語 *galǫzь。

háluzʹ (romanization)
га́лузі
га́лузі (nominative plural)
га́лузей (genitive plural)


аблатив

ablatýv (romanization)
аблати́ва
аблати́ви (nominative plural)
аблати́вів (genitive plural)


Ліван

Liván (romanization)
Ліва́ну
ліва́нський


рай

源自原始斯拉夫語 *rajь。


соціалізм

Перехід від соціалізму до комунізму в закономірний, історично неминучий процес.
Perexid vid socializmu do komunizmu v zakonomirnyj, istoryčno nemynučyj proces.
從社會主義到共產主義的轉變是自然的、不可避免的歷史進程。

1959, Наука і життя, 3, 1:


реєстрація

rejestrácija (romanization)
реєстра́ції
реєстра́ції (nominative plural)
реєстра́цій (genitive plural)

Uk-реєстрація.ogg


це

Для чо́го це?

Що це?


мала

ма́ти (máty) 的陰性單數過去時非完整體


чи

源自原始斯拉夫語 *či，源自原始印歐語 *kʷī，原為代詞 *kʷo-/*kʷe- 的工具格單數；對比拉丁語 qui，阿維斯陀語 čī，古薩克遜語 hwi。


дан

來自朝鮮語 단 (dan)和/或日語 段 (dan)。

dan (romanization)
да́ну
да́ни (nominative plural)
да́нів (genitive plural)


І

西里爾文烏克蘭語的第12個字母。


руки

рука́ (ruká) 的屬格單數

рука́ (ruká) 的主格/賓格/呼格複數


книги

кни́га (knýha) 的屈折变化形式：
屬格單數

кни́га (knýha) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


слова

сло́во (slóvo) 的屬格單數


слова

сло́во (slóvo) 的主格/賓格/呼格複數


зерна

зерно́ (zernó) 的主格,賓格,呼格複數

зерно́ (zernó) 的屬格單數


зерна

зерно́ (zernó) 的屬格單數


Куала-Лумпур

Kuála-Lúmpur (romanization)
Куа́ла-Лу́мпура
куа́ла-лу́мпурський


Китайська Народна Республіка

Kytájsʹka Naródna Respúblika (romanization)
Кита́йської Наро́дної Респу́бліки

zh-Китайська_Народна_Республіка-uk-name-XeYknlcN


пил

繼承自原始斯拉夫語 *pylъ。與白俄羅斯語 пыл (pyl)、波蘭語 pył、俄語 пыль (pylʹ)等同源。


Христос раждается

借自教會斯拉夫語 [具體何詞?]，對照塞爾維亞-克羅地亞語 Христос се роди。

聖誕節到主顯節期間使用的一種儀式性的宗教問候語。這個拼寫基於教會斯拉夫語。

Христо́сра́ждается


арсен

arsén (romanization)
арсе́ну
арсе́новий


Вануату

萬那杜，瓦努阿圖（群島及國家名，位於美拉尼西亞）


Тонга

Tónha (romanization)
То́нги
тонга́нський

湯加（國家及群島名，位於玻里尼西亞）


Габон

加蓬，加彭（國家名，位於西非）


Сенегал

Senehál (romanization)
Сенега́ла
сенега́льський

塞內加爾（國家名，位於西非；法定名稱： 塞內加爾共和國）


Чад

乍得，查德（國家名，位於中非）


Ангола

Anhóla (romanization)
Анго́ли
анго́льський

安哥拉（國家名，位於非洲）


Перу

國家名，位於南美。法定名稱： 秘魯共和國。首都及最大城市： 利馬


бик

繼承自古盧森尼亞語 быкъ (byk)。

byk (romanization)
бика́
бики́ (nominative plural)
бикі́в (genitive plural)
би́чий


Канада

Kanáda (romanization)
Кана́ди
кана́дський

加拿大（國家名，位於北美洲）


Рим

繼承自古東斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)。

羅馬（首都名，位於意大利）


ера

派生自晚期拉丁語 aera。

éra (romanization)
е́ри
е́ри (nominative plural)
ер (genitive plural)


гори

гора́ (horá) 的屬格單數


гори

гора́ (horá) 的主格/賓格/呼格複數


гори

горі́ти 非完 (horíty) 的第二人稱單數命令式


календар

kalendár (romanization)
календаря́
календарі́ (nominative plural)
календарі́в (genitive plural)
календа́рний

Uk-календар.ogg


Уганда

派生自斯瓦希里語 Uganda (“布干達，位於非洲大湖地區的一個古老王國”)，派生自盧干達語 Buganda (“干達人的國家”)。

烏干達（國家名，位於東非）


жив

жи́ти (žýty) 的陽性單數過去時非完整體


дали

да́ти (dáty) 的複數過去時完整體


ким

хто (xto) 的工具格


зелен

зеле́ний (zelényj) 的短形式


генерал

繼承自古盧森尼亞語 генера́лъ (henerál)。借自德語 General，來自法語 général，來自拉丁語 generālis。

henerál (romanization)
генера́ла
генера́ли (nominative plural)
генера́лів (genitive plural)

Uk-генерал.ogg


кора

繼承自古東斯拉夫語 кора (kora, “樹皮”)，來自原始斯拉夫語 *kora (“樹皮”)，來自原始印歐語 *ker-。


кола

借自英語 cola，來自尼日爾-剛果語系語言。

kóla (romanization)
ко́ли
ко́ли (nominative plural)
кол (genitive plural)


кола

借自英語 cola，來自尼日爾-剛果語系語言。

кіл (kil) 的屬格單數


кола

借自英語 cola，來自尼日爾-剛果語系語言。

ко́ло (kólo) 的屈折变化形式：
屬格單數

ко́ло (kólo) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


словачки

слова́чка (slováčka) 的屈折变化形式：
主格複數

слова́чка (slováčka) 的屈折变化形式：
屬格單數


подвиг

借自教會斯拉夫語 подвигъ (podvigŭ)，подвигнѫти (podvignǫti)的動詞派生。

pódvyh (romanization)
по́двигу
по́двиги (nominative plural)
по́двигів (genitive plural)


лице

來自原始斯拉夫語 *lice。

lycé (romanization)
лиця́
ли́ця (nominative plural)
лиць (genitive plural)


сура

借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

súra (romanization)
су́ри
су́ри (nominative plural)
сур (genitive plural)


тил

繼承自原始斯拉夫語 *tylъ。

tyl (romanization)
ти́лу
тили́ (nominative plural)
тилі́в (genitive plural)
тилови́й


буду

бу́ти (búty) 的第一人稱單數將來時直陳式非完整體


Єва

Jéva (romanization)
Є́ви
Є́ви (nominative plural)
Єв (genitive plural)

，Yeva女性人名，等價於英語Eva


єдиноріг

єди́ний (jedýnyj) + -о- (-o-) + ріг (rih)

jedynoríh (romanization)
єдиноро́га
єдиноро́ги (nominative plural)
єдиноро́гів (genitive plural)


Григорій

派生自古希臘語 Γρηγόριος (Grēgórios)。

Hryhórij (romanization)
Григо́рія
Григо́рії (nominative plural)
Григо́ріїв (genitive plural)

Uk-Григорій.ogg

，Hryhoriy，源自古希臘語的男性人名，等價於英語Gregory


Максим

Maksým (romanization)
Макси́ма
Макси́ми (nominative plural)
Макси́мів (genitive plural)

，Maksim，源自拉丁語的男性人名，等價於英語Maximus


дяка

繼承自古盧森尼亞語 дѧ́ка (djáka)。


гуси

古體或方言詞гусь (husʹ, “鵝”)的複數，來自原始斯拉夫語 *gǫ̑sь。


мапа

mápa (romanization)
ма́пи
ма́пи (nominative plural)
мап (genitive plural)


атеїзм

借自法語 athéisme。對比俄語 атеи́зм (ateízm)、白俄羅斯語 атэі́зм (ateízm)、波蘭語 ateizm。


ігнорувати

源自拉丁語 ignōrō + -ува́ти (-uváty)。對照俄語 игнори́ровать (ignorírovatʹ)、白俄羅斯語 ігнарава́ць (ihnaravácʹ)、波蘭語 ignorować。

ihnoruváty (romanization)
проігнорува́ти (perfective)
зігнорува́ти (perfective)

Uk-ігнорувати.ogg


яєчко

jajéčko (romanization)
яє́чка
яє́чка (nominative plural)
яє́чок (genitive plural)


молекулярна біологія

molekuljárna biolóhija (romanization)
молекуля́рної біоло́гії

zh-молекулярна_біологія-uk-noun-NHd4WZ9k


іслам

借自阿拉伯語 إِسْلَام (ʔislām, “歸順”)。對照俄語 исла́м (islám)。

islám (romanization)
ісла́му
ісла́мський


смерти

смерть (smertʹ) 的屬格單數


анатомія

派生自拉丁語 anatomia，派生自古希臘語 ἀνατομή (anatomḗ, “解剖”)，源自 ἀνά (aná, “向上”) + τέμνω (témnō, “我切割”)。對照俄語 анато́мия (anatómija)、波蘭語 anatomia。

anatómija (romanization)
анато́мії
анатомі́чний

Uk-анатомія.ogg


пролетар

proletár (romanization)
пролетаря́
пролетарі́ (nominative plural)
пролетарі́в (genitive plural)

..буржуазія не тільки викувала зброю, яка несе їй смерть; вона породила і людей, які спрямовують проти неї цю зброю, — сучасних робітників, пролетарів.
..buržuazija ne tilʹky vykuvala zbroju, jaka nese jij smertʹ; vona porodyla i ljudej, jaki sprjamovujutʹ proty neji cju zbroju, — sučasnyx robitnykiv, proletariv.
..bourgeoisie..it has not only forged a weapon which carries it to its death, but it gave birth to the 人 who steer it to these weapons — the modern workers, proletarians.

1947, Маніфест комуністичної партії, 20:


Великобританія

聯合王國、英國（西歐國家）


хабар

xabár (romanization)
хабара́
хабарі́ (nominative plural)
хабарі́в (genitive plural)


мем

mem (romanization)
ме́ма
ме́ми (nominative plural)
ме́мів (genitive plural)


руками

рука́ (ruká) 的工具格複數


другом

друг (druh) 的工具格單數


Сінгапур

Sinhapúr (romanization)
Сінгапу́ра
сінгапу́рський


Іванов

Ivanóv (romanization)
Івано́ва
Івано́ви (nominative plural)
Івано́вих (genitive plural)
Івано́ва (feminine)

伊凡諾夫， 源自俄語的姓氏


єврей

源自古希臘語 Ἑβραῖος (Hebraîos)。

jevréj (romanization)
євре́я
євре́ї (nominative plural)
євре́їв (genitive plural)
євре́йка (feminine)
євре́йський


єврейський

євре́й (jevréj) + -ський (-sʹkyj)。對比俄語 евре́йский (jevréjskij)、白俄羅斯語 яўрэ́йскі (jaŭréjski)。


Іван

Iván (romanization)
Іва́на
Іва́ни (nominative plural)
Іва́нів (genitive plural)


Єреван

埃里溫，葉里溫（亞美尼亞首都）


Іран

Irán (romanization)
Іра́ну
іра́нський


Ісус

Isús (romanization)
Ісу́са
Ісу́си (nominative plural)
Ісу́сів (genitive plural)


Ірак

Irák (romanization)
Іра́ку
іра́кський


Ірод

Írod (romanization)
І́рода
І́роди (nominative plural)
І́родів (genitive plural)


Австрія

Ávstrija (romanization)
А́встрії
австрі́йський


Ісус Христос

Isús Xrystós (romanization)
Ісу́са Христа́


Берлін

Berlín (romanization)
Берлі́на
берлі́нський


Брест

布列斯特（白俄羅斯城市）


Азовське море

Azóvsʹke móre (romanization)
Азо́вського мо́ря


босий

來自原始斯拉夫語 *bosъ。


В'єтнам

Vʺjetnám (romanization)
В'єтна́му
в'єтна́мський


Євген

Jevhén (romanization)
Євге́на
Євге́ни (nominative plural)
Євге́нів (genitive plural)

尤金，，Yevhen男性人名，等價於英語Eugene


Антигуа і Барбуда

Antýhua i Barbúda (romanization)
Анти́гуа і Барбу́ди

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Антигуа і Барбуда.wav


Гомель

Hómelʹ (romanization)
Го́меля
го́мельський


Ірина

Irýna (romanization)
Іри́ни
Іри́ни (nominative plural)
Іри́н (genitive plural)

，Iryna女性人名，等價於英語Irene


Едо

来自日語 江戸 (Edo)。


Арістотель

来自古希臘語 Ἀριστοτέλης (Aristotélēs)。

Aristótelʹ (romanization)
Арісто́теля
Арісто́телі (nominative plural)
Арісто́телів (genitive plural)


Донбас

Donbás (romanization)
Донба́са
донба́ський


Долина царів

Dolýna carív (romanization)
Доли́ни царі́в


Алістер

Álister (romanization)
А́лістера
А́лістери (nominative plural)
А́лістерів (genitive plural)


Голландія

Hollándija (romanization)
Голла́ндії
голла́ндський

荷蘭（荷蘭王國的一部分）


Естонія

Estónija (romanization)
Есто́нії
есто́нський


Бурунді

蒲隆地，布隆迪（國家名，位於非洲）


Василь

来自古希臘語 Βασίλειος (Basíleios)。

Vasýlʹ (romanization)
Василя́
Василі́ (nominative plural)
Василі́в (genitive plural)

，Vasyl男性人名，等價於英語Basil


Краків

Krákiv (romanization)
Кра́кова
кра́ківський


Володимир

Volodýmyr (romanization)
Володи́мира
Володи́мири (nominative plural)
Володи́мирів (genitive plural)

弗拉基米爾，，Volodymyr男性人名，等價於英語Vladimir


Давид

Davýd (romanization)
Дави́да
Дави́ди (nominative plural)
Дави́дів (genitive plural)

大衛，，Davyd男性人名，等價於英語David


Намібія

Namíbija (romanization)
Намі́бії
намібі́йський


Мозамбік

Mozambík (romanization)
Мозамбі́ку
мозамбі́кський


Ліхтенштейн

Lixtenštéjn (romanization)
Ліхтенште́йну
ліхтенште́йнський


Гоголь

Hóholʹ (romanization)
Го́голя
Го́голі (nominative plural)
Го́голів (genitive plural)
го́голівський

Мико́ла Васи́льович Го́голь

尼古拉·瓦西里耶維奇·果戈里


Скоп'є

斯科普里，史高比耶（北馬其頓首都）


демократично

демократи́чний (demokratýčnyj, “民主的”)的副詞形。


Лукашенко

Lukašénko (romanization)
Лукаше́нка
Лукаше́нки (nominative plural)
Лукаше́нків (genitive plural)


Київська Русь

Kýjivsʹka Rúsʹ (romanization)
Ки́ївської Ру́сі
Ки́ївської Русі́


Гамбія

岡比亞，甘比亞（國家名，位於非洲）


Італія

Itálija (romanization)
Іта́лії
італі́йський


Кримський півострів

Krýmsʹkyj pivóstriv (romanization)
Кри́мського піво́строву

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Кримський півострів.wav


Познань

Póznanʹ (romanization)
По́знані
по́знанський


Катерина

Katerýna (romanization)
Катери́ни
Катери́ни (nominative plural)
Катери́н (genitive plural)

Uk-Катерина.ogg


Дональд Дак

Dónalʹd Dák (romanization)
До́нальда Да́ка


СРСР

Сою́з Радя́нських Соціалісти́чних Респу́блік (Sojúz Radjánsʹkyx Socialistýčnyx Respúblik)之首字母縮略詞。


Маастрихт

Maastrýxt (romanization)
Маастри́хту
Маастри́хти (nominative plural)
Маастри́хтів (genitive plural)

馬斯特里赫特（位於荷蘭的城市）


Нова Зеландія

Nová Zelándija (romanization)
Ново́ї Зела́ндії
новозела́ндський


Сімферополь

Simferópolʹ (romanization)
Сімферо́поля
сімферо́польський

Uk-Сімферополь.ogg

辛菲羅波爾（克里米亞首都）


Йордан

来自教會斯拉夫語 [具體何詞?]，来自古希臘語 Ἰορδάνης (Iordánēs)，源自聖經希伯來語 יַרְדֵּן (yardén, “約旦（河）”)。


Сербія

Sérbija (romanization)
Се́рбії
се́рбський


Венеція

借自意大利語 Venezia。对比俄語 Вене́ция (Venécija)、白俄羅斯語 Вене́цыя (Vjenjécyja)。


Словенія

Slovénija (romanization)
Слове́нії
слове́нський


Голодомор

来自мори́ти го́лодом (morýty hólodom, “使饿死”)。对比捷克語 hladomor。


Іспанія

Ispánija (romanization)
Іспа́нії
іспа́нський


Фінляндія

Finljándija (romanization)
Фінля́ндії
фінля́ндський
фі́нський


Вікторія

Viktórija (romanization)
Вікто́рії
Вікто́рії (nominative plural)
Вікто́рій (genitive plural)

維多利亞（，Viktoriya女性人名，等價於英語Victoria）


Путін

Pútin (romanization)
Пу́тіна
Пу́тіни (nominative plural)
Пу́тіних (genitive plural)
Пу́тіна (feminine)

源自俄语的姓氏普京，普廷，普丁，普亭


Північна Корея

Pivníčna Koréja (romanization)
Півні́чної Коре́ї


Швеція

Švécija (romanization)
Шве́ції
шве́дський


Чехословаччина

Čexoslováččyna (romanization)
Чехослова́ччини
чехослова́цький


Північна Македонія

Pivníčna Makedónija (romanization)
Півні́чної Македо́нії


Південна Корея

Pivdénna Koréja (romanization)
Півде́нної Коре́ї


Ефіопія

埃塞俄比亞，衣索比亞（國家名，位於非洲）


Саудівська Аравія

Saúdivsʹka Arávija (romanization)
Сау́дівської Ара́вії

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Саудівська Аравія.wav

沙特阿拉伯，沙烏地阿拉伯


Ленін

Lénin (romanization)
Ле́ніна
Ле́ніни (nominative plural)
Ле́ніних (genitive plural)
Ле́ніна (feminine)
ле́нінський

Володи́мир Іллі́ч Ле́нін

弗拉迪米爾·伊里奇·列寧


Чорногорія

Čornohórija (romanization)
Чорного́рії
чорного́рський

黑山，蒙特內哥羅，蒙特尼哥羅


Олександр

Oleksándr (romanization)
Олекса́ндра
Олекса́ндри (nominative plural)
Олекса́ндрів (genitive plural)

Uk-Олександр.ogg


Сонячна система

Sónjačna systéma (romanization)
Со́нячної систе́ми


австрійський

源自 А́встрія (Ávstrija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。


Південно-Африканська Республіка

Pivdénno-Afrykánsʹka Respúblika (romanization)
Півде́нно-Африка́нської Респу́бліки

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Південно-Африканська Республіка.wav

zh-Південно-Африканська_Республіка-uk-name-W0ZcRISN


Шрі-Ланка

Šri-Lanká (romanization)
Шрі-Ланки́
шріланкі́йський


абсент

absént (romanization)
абсе́нту
абсе́нти (nominative plural)
абсе́нтів (genitive plural)


Нігер

尼日爾（國家名，位於西非）


Центральна Європа

Centrálʹna Jevrópa (romanization)
Центра́льної Євро́пи


авіаносець

avianósecʹ (romanization)
авіано́сця
авіано́сці (nominative plural)
авіано́сців (genitive plural)


Нікарагуа

尼加拉瓜（尼加拉瓜湖名）


Сполучене Королівство

Spolúčene Korolívstvo (romanization)
Сполу́ченого Королі́вства

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сполучене Королівство.wav

英國，大不列顛及北愛爾蘭聯合王國

zh-Сполучене_Королівство-uk-name-AamGAW7v


абревіатура

abreviatúra (romanization)
абревіату́ри
абревіату́ри (nominative plural)
абревіату́р (genitive plural)


авіабілет

aviabilét (romanization)
авіабіле́та
авіабіле́ти (nominative plural)
авіабіле́тів (genitive plural)


Янукович

Janukóvyč (romanization)
Януко́вича
Януко́вичі (nominative plural)
Януко́вичів (genitive plural)

Uk-Янукович.oga


Гвінея-Бісау

Hvinéja-Bisáu (romanization)
Гвіне́ї-Біса́у
гвіне́я-біса́уський

幾內亞比紹，幾內亞比索（國家名，位於西非）


автовантажник

avtovantážnyk (romanization)
автованта́жника
автованта́жники (nominative plural)
автованта́жників (genitive plural)


демократичний

源自демокра́тія (demokrátija, “民主”) + -и́чний (-ýčnyj)。對比俄語 демократи́чный (demokratíčnyj)、白俄羅斯語 дэмакраты́чны (demakratýčny)、波蘭語 demokratyczny。

demokratýčnyj (romanization)
демократи́чно
демократи́чність (abstract-noun)


алергія

alerhíja (romanization)
алергі́ї
алергі́ї (nominative plural)
алергі́й (genitive plural)


Східний Тимор

Sxídnyj Tymór (romanization)
Схі́дного Тимо́ру
східнотимо́рський


антиамериканський

анти- (anty-) + американський (amerykansʹkyj)


англіцизм

anhlicýzm (romanization)
англіци́зму
англіци́зми (nominative plural)
англіци́змів (genitive plural)

英國英語，英式用語，英國特色


Франція

Fráncija (romanization)
Фра́нції
францу́зький


аналіз

análiz (romanization)
ана́лізу
ана́лізи (nominative plural)
ана́лізів (genitive plural)


Сергій

Serhíj (romanization)
Сергі́я
Сергі́ї (nominative plural)
Сергі́їв (genitive plural)

謝爾蓋，，Serhiy，源自拉丁语的男性人名，等價於英語Sergius


англієць

anhlíjecʹ (romanization)
англі́йця
англі́йці (nominative plural)
англі́йців (genitive plural)
англі́йка (feminine)

Uk-англієць.ogg


Гавана

Havána (romanization)
Гава́ни
гава́нський


Російська Федерація

Rosíjsʹka Federácija (romanization)
Росі́йської Федера́ції

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Російська Федерація.wav


Баварія

Bavárija (romanization)
Бава́рії
бава́рський

巴伐利亞，拜恩，拜仁（州名，位於德國東南部）


Джибуті

吉布提，吉布地（國家名，位於非洲）

吉布提，吉布地（首都名，位於吉布提）


арешт

aréšt (romanization)
аре́шту
аре́шти (nominative plural)
аре́штів (genitive plural)


Екваторіальна Гвінея

Ekvatoriálʹna Hvinéja (romanization)
Екваторіа́льної Гвіне́ї

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Екваторіальна Гвінея.wav

赤道幾內亞（國家名，位於中非）

zh-Екваторіальна_Гвінея-uk-name-Gm9BEmA4


антибіотик

antybiótyk (romanization)
антибіо́тика
антибіо́тики (nominative plural)
антибіо́тиків (genitive plural)


арабський

Uk-арабський.ogg

ара́бська мо́ва


Латвія

Látvija (romanization)
Ла́твії
латві́йський
лати́ський


босоніж

Uk-босоніж.ogg

босоні́ж（非標準）：音頻


Христина

Xrystýna (romanization)
Христи́ни
Христи́ни (nominative plural)
Христи́н (genitive plural)


албанський

алба́нець (albánecʹ) + -ський (-sʹkyj)

алба́нська мо́ва


афаліна

afalína (romanization)
афалі́ни
афалі́ни (nominative plural)
афалі́н (genitive plural)


близько

blýzʹko (romanization)
бли́жче (comparative)
найбли́жче (superlative)

Uk-близько.ogg


багатомовний

bahatomóvnyj (romanization)
багатомо́вність (abstract-noun)

Uk-багатомовний.ogg

同類詞：двомо́вний (dvomóvnyj)、одномо́вний (odnomóvnyj)


архітектор

arxitéktor (romanization)
архіте́ктора
архіте́ктори (nominative plural)
архіте́кторів (genitive plural)
архіте́кторка (feminine)


академія

akadémija (romanization)
акаде́мії
акаде́мії (nominative plural)
акаде́мій (genitive plural)

Uk-академія.ogg


Яків

Jákiv (romanization)
Я́кова
Я́кови (nominative plural)
Я́ковів (genitive plural)


антена

anténa (romanization)
анте́ни
анте́ни (nominative plural)
анте́н (genitive plural)


брудний

借自波蘭語 brudny。

Uk-брудний.ogg


Фоб

来自古希臘語 φόβος (phóbos, “惊恐”)，源自原始印歐語 *bʰegʷ-。біг (bih)的同源對似詞。


Венесуела

委內瑞拉（國家名，位於南美洲）


Румунія

Rumúnija (romanization)
Руму́нії
руму́нський

羅馬尼亞（國家名，位於東南歐）


австралійський

来自Австра́лія (Avstrálija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。对比俄語 австрали́йский (avstralíjskij)、白俄羅斯語 аўстралі́йскі (aŭstralíjski)、波蘭語 australijski。


Демократична Республіка Конго

Demokratýčna Respúblika Kónho (romanization)
Демократи́чної Респу́бліки Ко́нго

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Демократична Республіка Конго.wav

剛果民主共和國（國家名，位於非洲）

zh-Демократична_Республіка_Конго-uk-name-gukAyACv


Відень

与波蘭語 Wiedeń、捷克語 Vídeň、斯洛伐克語 Viedeň同源。

Vídenʹ (romanization)
Ві́дня
ві́денський


акваріум

akvárium (romanization)
аква́ріума
аква́ріуми (nominative plural)
аква́ріумів (genitive plural)


Харків

Xárkiv (romanization)
Ха́ркова
ха́рківський

哈爾科夫（位於烏克蘭的城市）


база даних

báza dányx (romanization)
ба́зи да́них
ба́зи да́них (nominative plural)
ба́з да́них (genitive plural)


безпечний

来自波蘭語 bezpieczny。等價於 безпе́ка (bezpéka) + -ний (-nyj)

Uk-безпечний.ogg


астероїд

asterójid (romanization)
астеро́їда
астеро́їди (nominative plural)
астеро́їдів (genitive plural)
астеро́їдний


брижа

brýža (romanization)
бри́жі
бри́жі (nominative plural)
бри́жів (genitive plural)
бриж (genitive plural)


Російська імперія

Rosíjsʹka impérija (romanization)
Росі́йської імпе́рії

俄羅斯帝國（舊帝國名，位於亞洲和東歐）


безіменний

来自原始斯拉夫語 *bezimenьnъ。

Uk-безіменний.ogg


Скандинавія

借自拉丁語 Scandināvia。对比俄語 Скандина́вия (Skandinávija)、白俄羅斯語 Скандына́вія (Skandynávija)、波蘭語 Skandynawia。

Skandynávija (romanization)
Скандина́вії
скандина́вський


агресор

ahrésor (romanization)
агре́сора
агре́сори (nominative plural)
агре́сорів (genitive plural)


Радянський Союз

Radjánsʹkyj Sojúz (romanization)
Радя́нського Сою́зу

蘇維埃聯盟（1922至1991年存在的國家名，位於亞洲和東歐）


архієпископ

arxijepýskop (romanization)
архієпи́скопа
архієпи́скопи (nominative plural)
архієпи́скопів (genitive plural)
архієпи́скопський


Об'єднані Арабські Емірати

Obʺjédnani Arábsʹki Emiráty (romanization)
Об'є́днаних Ара́бських Еміра́тів

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Об'єднані Арабські Емірати.wav

阿拉伯聯合酋長國，阿聯酋（國家名，位於西亞）

zh-Об'єднані_Арабські_Емірати-uk-name-GFJVXExl


безвідповідальний

без- (bez-) + відповідальний (vidpovidalʹnyj, “負責任的”)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-безвідповідальний.wav


банківський рахунок

bánkivsʹkyj raxúnok (romanization)
ба́нківського раху́нку
ба́нківські раху́нки (nominative plural)
ба́нківських раху́нків (genitive plural)


болгарський

болга́рська мо́ва


безпека

bezpéka (romanization)
безпе́ки
безпе́ки (nominative plural)
безпе́к (genitive plural)

Uk-безпека.ogg


Вірменія

亞美尼亞（國家名，位於亞洲與歐洲）


англійка

anhlíjka (romanization)
англі́йки
англі́йки (nominative plural)
англі́йок (genitive plural)
англі́єць (masculine)

Uk-англійка.ogg

англі́єць (anhlíjecʹ) 的陰性形：英國女子


бажати

bažáty (romanization)
побажа́ти (perfective)


брусниця

brusnýcja (romanization)
брусни́ці
брусни́ці (nominative plural)
брусни́ць (genitive plural)


бурулька

burúlʹka (romanization)
буру́льки
буру́льки (nominative plural)
буру́льок (genitive plural)

Uk-бурулька.ogg


бізон

bizón (romanization)
бізо́на
бізо́ни (nominative plural)
бізо́нів (genitive plural)


броварня

брова́р (brovár, “釀酒師，釀酒廠”) + -ня (-nja)

brovárnja (romanization)
брова́рні
брова́рні (nominative plural)
брова́рень (genitive plural)


бузок

buzók (romanization)
бузку́
бузка́
бузки́ (nominative plural)
бузкі́в (genitive plural)
бузко́вий


багатство

来自原始斯拉夫語 *bogatьstvo，或来自бага́тий (bahátyj) + -ство (-stvo)。

bahátstvo (romanization)
бага́тства
бага́тства (nominative plural)
бага́тств (genitive plural)

Uk-багатство.ogg


бліцкриг

blickrýh (romanization)
бліцкри́гу
бліцкри́ги (nominative plural)
бліцкри́гів (genitive plural)
бліцкри́говий


безробіття

来自без- (bez-) + робо́та f (robóta, “工作”) + -ття (-ttja)。


варіант

variánt (romanization)
варіа́нта
варіа́нти (nominative plural)
варіа́нтів (genitive plural)

Uk-варіант.ogg


бінокль

binóklʹ (romanization)
біно́кля
біно́клі (nominative plural)
біно́клів (genitive plural)


афіша

借自法語 affiche。对比俄語 афи́ша (afíša)、波蘭語 afisz。

afíša (romanization)
афі́ші
афі́ші (nominative plural)
афі́ш (genitive plural)


Андрій

源自古希臘語 Ἀνδρέας (Andréas)

Andríj (romanization)
Андрі́я
Андрі́ї (nominative plural)
Андрі́їв (genitive plural)

，安德里男性人名，等價於英語Andrew


Домініканська Республіка

Dominikánsʹka Respúblika (romanization)
Домініка́нської Респу́бліки

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Домініканська Республіка.wav

zh-Домініканська_Республіка-uk-name-Ccg-bZxr


багаторічний

багато- (bahato-, “多”) + рік (rik, “年”) + -ний (-nyj)


безволосий

来自без- (bez-) + во́лос (vólos, “毛”) + -ий (-yj)。对比俄語 безволо́сый (bezvolósyj)、白俄羅斯語 безвало́сы (bjezvalósy)、波蘭語 bezwłosy、捷克語 bezvlasý。


бавовна

来自德語 Baumwolle。对比波蘭語 bawełna、捷克語 bavlna。

bavóvna (romanization)
баво́вни
баво́вняний
бавовня́ний

Uk-бавовна.ogg


вголос

в (v) + го́лос (hólos)的合寫。


брід

来自原始斯拉夫語 *brodъ。

brid (romanization)
бро́ду
бро́ди (nominative plural)
бро́дів (genitive plural)


амбіція

来自拉丁語 ambitiō。对比俄語 амби́ция (ambícija)、波蘭語 ambicja。

ambícija (romanization)
амбі́ції
амбі́ції (nominative plural)
амбі́цій (genitive plural)
амбі́тний
амбіці́йний

Uk-амбіція.ogg


білоруський

Бі́ла Ру́сь (Bíla Rúsʹ) + -ський (-sʹkyj)

білору́ська мо́ва


бджільництво

源自 бджільни́к (bdžilʹnýk, “養蜂人”) + -цтво (-ctvo)。

Uk-бджільництво.ogg


бідний

来自原始斯拉夫語 *bědьnъ。

bídnyj (romanization)
бідні́ший (comparative)


більшість

бі́льший (bílʹšyj) + -ість (-istʹ)

bílʹšistʹ (romanization)
бі́льшості
бі́льшости

Uk-більшість.ogg


буряк

对比波蘭語 burak，源自拉丁語 borrago (“琉璃苣”)。

burják (romanization)
буряка́
буряки́ (nominative plural)
бурякі́в (genitive plural)


безсмертя

来自без- (bez-, “没有”) + смерть (smertʹ, “死亡”) + -я (-ja)。与俄語 бессме́ртие (bessmértije)同源。

Uk-безсмертя.ogg


важкий

与白俄羅斯語 ва́жкі (vážki)同源。

važkýj (romanization)
ва́жчий (comparative)
найва́жчий (superlative)
ва́жко
ва́жкість (abstract-noun)


багато

baháto (romanization)
бі́льше (comparative)
більш (comparative)
найбі́льше (superlative)
найбі́льш (superlative)


багатокутник

багато- (bahato-, “多-”) + кут (kut, “角”) + -ник (-nyk)

bahatokútnyk (romanization)
багатоку́тника
багатоку́тники (nominative plural)
багатоку́тників (genitive plural)


антонім

借自法語 antonyme。对比俄語 анто́ним (antónim)、波蘭語 antonim。

antónim (romanization)
анто́німа
анто́німи (nominative plural)
анто́німів (genitive plural)


але

来自古烏克蘭語 але (ale)，алѣ (alě)，来自原始斯拉夫語 *a le。


вагітність

вагі́тний (vahítnyj, “怀孕的”) + -ість (-istʹ, 构成名词的后缀)。

vahítnistʹ (romanization)
вагі́тності
вагі́тности
вагі́тності (nominative plural)
вагі́тностей (genitive plural)

Uk-вагітність.ogg


варити

来自原始斯拉夫語 *variti，来自原始印歐語 *wer- (“烧”)。


вагітний

Uk-вагітний.ogg


Могильов

莫吉廖夫（市名，位於白俄羅斯）


Могильов

Mohylʹóv (romanization)
Могильо́ва
Могильо́ви (nominative plural)
Могильо́вих (genitive plural)
Могильо́ва (feminine)

源自俄语的姓氏：莫吉廖夫


автоматичний

来自автома́т (avtomát) + -и́чний (-ýčnyj)。对比俄語 автомати́ческий (avtomatíčeskij)、白俄羅斯語 аўтаматы́чны (aŭtamatýčny)、波蘭語 automatyczny。


вдячний

Uk-вдячний.ogg


Буркіна-Фасо

布基納法索，布吉納法索（國家名，位於非洲）


бажання

bažánnja (romanization)
бажа́ння
бажа́ння (nominative plural)
бажа́нь (genitive plural)

Uk-бажання.ogg


біженець

bíženecʹ (romanization)
бі́женця
бі́женці (nominative plural)
бі́женців (genitive plural)
бі́женка (feminine)
бі́женський

Uk-біженець.ogg


боротися

继承自古東斯拉夫語 боротися (borotisja, “打仗”)。同源词有俄語 боро́ться (borótʹsja)、白俄羅斯語 баро́цца (barócca)。

borótysja (romanization)
поборо́тися (perfective)

Uk-боротися.ogg


бруд

来自原始斯拉夫語 *brudъ。

brud (romanization)
бру́ду
бру́ди (nominative plural)
бру́дів (genitive plural)


безсмертний

безсме́ртя (bezsmértja, “不朽”) + -ний (-nyj)。对比俄語 бессме́ртный (bessmértnyj)、白俄羅斯語 бессмяро́тны (bjessmjarótny)。

Uk-безсмертний.ogg


алегорія

借自古希臘語 ἀλληγορία (allēgoría)。对比俄語 аллего́рия (allegórija)、白俄羅斯語 алего́рыя (aljehóryja)、波蘭語 alegoria。

alehórija (romanization)
алего́рії
алего́рії (nominative plural)
алего́рій (genitive plural)
алегори́чний


Олена

来自教會斯拉夫語 Елена (Elena)，来自古希臘語 Ἑλένη (Helénē)。

Oléna (romanization)
Оле́ни
Оле́ни (nominative plural)
Оле́н (genitive plural)


бур'ян

对比斯洛伐克語 burina和羅馬尼亞語 buruiană，来自原始斯拉夫語 *burьjanъ。

burʺján (romanization)
бур'яну́
бур'яни́ (nominative plural)
бур'яні́в (genitive plural)


аналітик

来自拉丁語 analyticus，来自古希臘語 ἀναλυτικός (analutikós)。对比俄語 анали́тик (analítik)、波蘭語 analityk。

analítyk (romanization)
аналі́тика
аналі́тики (nominative plural)
аналі́тиків (genitive plural)

分析家，分析者，分析師，分析員


брова

来自古東斯拉夫語 бръвь (brŭvĭ)，来自原始斯拉夫語 *bry。

brová (romanization)
брови́
бро́ви (nominative plural)
брів (genitive plural)


акція

派生自拉丁語 āctiō。对比俄語 а́кция (ákcija)、白俄羅斯語 а́кцыя (ákcyja)、波蘭語 akcja。

ákcija (romanization)
а́кції
а́кції (nominative plural)
а́кцій (genitive plural)


агресивний

来自法語 agressif，词尾加-ний (-nyj)。对比俄語 агресси́вный (agressívnyj)、白俄羅斯語 агрэсы́ўны (ahresýŭny)、波蘭語 agresywny。

ahresývnyj (romanization)
агреси́вно
агреси́вність (abstract-noun)

Uk-агресивний.ogg

好鬥，好戰的，侵略的，愛尋釁的


барельєф

借自法語 bas-relief。对比俄語 барелье́ф (barelʹjéf)、白俄羅斯語 барэлье́ф (barelʹjéf)。

barelʹjéf (romanization)
барельє́фа
барельє́фи (nominative plural)
барельє́фів (genitive plural)
барельє́фний


важіль

vážilʹ (romanization)
ва́желя
ва́желі (nominative plural)
ва́желів (genitive plural)


Порошенко

Porošénko (romanization)
Пороше́нка
Пороше́нки (nominative plural)
Пороше́нків (genitive plural)


Марко

来自教會斯拉夫語 Маркъ (Markŭ)，来自通用希臘語 Μᾶρκος (Mârkos)，来自拉丁語 Marcus。

Markó (romanization)
Марка́
Марки́ (nominative plural)
Маркі́в (genitive plural)

馬克，，Marko男性人名，等價於英語Mark


автоматизація

借自法語 automatisation。同源词有俄語 автоматиза́ция (avtomatizácija)、白俄羅斯語 аўтаматыза́цыя (aŭtamatyzácyja)、波蘭語 automatyzacja。

avtomatyzácija (romanization)
автоматиза́ції
автоматиза́ції (nominative plural)
автоматиза́цій (genitive plural)


борг

来自波蘭語 borg，来自德語 Borg。取代了烏克蘭語 довг (dovh)。

borh (romanization)
бо́ргу
борги́ (nominative plural)
боргі́в (genitive plural)


букініст

来自法語 bouquiniste。同源词有白俄羅斯語 букіні́ст (bukiníst)、俄語 букини́ст (bukiníst)和格魯吉亞語 ბუკინისტი (buḳinisṭi)。

bukiníst (romanization)
букіні́ста
букіні́сти (nominative plural)
букіні́стів (genitive plural)


Женева

Ženéva (romanization)
Жене́ви
жене́вський


архітектура

源自拉丁語 architectūra，来自古希臘語 ἀρχιτέκτων (arkhitéktōn)。与俄語 архитекту́ра (arxitektúra)、白俄羅斯語 архітэкту́ра (arxitektúra)、波蘭語 architektura。

arxitektúra (romanization)
архітекту́ри
архітекту́ри (nominative plural)
архітекту́р (genitive plural)
архітекту́рний

Uk-архітектура.ogg


британський

来自Брита́нія (Brytánija) + -ський (-sʹkyj)。对比俄語 брита́нский (británskij)、白俄羅斯語 брыта́нскі (brytánski)。


антропологія

源自古希臘語 ἄνθρωπος (ánthrōpos)，词尾-ло́гія (-lóhija)来自古希臘語 -λογία (-logía)。对比俄語 антрополо́гия (antropológija)、白俄羅斯語 антрапало́гія (antrapalóhija)、波蘭語 antropologia.。

antropolóhija (romanization)
антрополо́гії
антропологі́чний


безцінний

来自без- (bez-) + ціна́ (ciná, “價錢”) + -ний (-nyj)。对比俄語 бесце́нный (bescénnyj)、白俄羅斯語 бясцэ́нны (bjascénny)、波蘭語 bezcenny。

bezcínnyj (romanization)
безці́нність (abstract-noun)


бісексуальність

来自бісексуа́льний (biseksuálʹnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 бисексуа́льность (biseksuálʹnostʹ)、白俄羅斯語 бісэксуа́льнасць (biseksuálʹnascʹ)。

biseksuálʹnistʹ (romanization)
бісексуа́льності
бісексуа́льности


більш

більш通常用於構成形容詞和副詞的迂说法最高级，而бі́льше通常用于修饰動詞。

бага́то (baháto)的比較級：更

Цей регіо́н набага́то більш промисло́вий.

這個地區的工業化程度更高。


анонімний

源自古希臘語 ᾰ̓νώνῠμος (anṓnumos, “没有名字”)，来自ᾰ̓ν- (an-, “un-”)加ὄνῠμᾰ (ónuma)，ὄνομᾰ (ónoma, “名字”)的伊歐里斯和多利亞方言形式。对比俄語 анони́мный (anonímnyj)、白俄羅斯語 анані́мны (ananímny)。

anonímnyj (romanization)
аноні́мно
аноні́мність (abstract-noun)


ввічливий

vvíčlyvyj (romanization)
вві́чливо
вві́чливість (abstract-noun)

Uk-ввічливий.ogg

че́мний

斯文的，有禮貌的，客氣的

невві́чливий

斯文的，有禮貌的，客氣的

нече́мний

斯文的，有禮貌的，客氣的

斯文的，有禮貌的，客氣的


Аравія

阿拉伯（半島名，位於西亞的中東）


агресія

借自法語 agression，来自拉丁語 aggressio，来自aggressus，aggredior (“接近，攻擊”)的過去分詞。对比俄語 агре́ссия (agréssija)、白俄羅斯語 агрэ́сія (ahrésija)、波蘭語 agresja。

ahrésija (romanization)
агре́сії
агре́сії (nominative plural)
агре́сій (genitive plural)


Бенін

Benín (romanization)
Бені́ну
бені́нський

貝寧（國家名，位於西非）


Бенін

Bénin (romanization)
Benín (romanization)
Бе́ніна
Бені́на
бе́нінський
бені́нський

貝寧城（奈及利亞城市名）


брехати

来自原始斯拉夫語 *brexati，可能来自原始印歐語 *bʰerk-，来自*bʰer-。
与白俄羅斯語 брахаць (braxacʹ)、俄語 брехать (brexatʹ)、斯洛伐克語 brechat'同源。

brexáty (romanization)
збреха́ти (perfective)

Uk-брехати.ogg


Туреччина

源自 туре́цьк- (turécʹk-, “土耳其的”) + -ина (-yna)。

Туре́цька Респу́бліка

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）


біднота

来自бі́дний (bídnyj) + -ота (-ota)。对比俄語 беднота́ (bednotá)、白俄羅斯語 бедната́ (bjednatá)、波蘭語 biedota。

bidnóta (romanization)
bidnotá (romanization)
бідно́ти
бідноти́

Uk-біднота.ogg

音頻 (бідно́та)


біднота

Uk-біднота.ogg

音頻 (бідно́та)


будівництво

будівни́к (budivnýk) + -цтво (-ctvo)。對照波蘭語 budownictwo。

budivnýctvo (romanization)
будівни́цтва
будівни́цтва (nominative plural)
будівни́цтв (genitive plural)

Uk-будівництво.ogg


будівництво

Uk-будівництво.ogg


Маврикій

Mavrýkij (romanization)
Маври́кію
маврикі́йський


бюрократія

借自法語 bureaucratie。对比俄語 бюрокра́тия (bjurokrátija)、白俄羅斯語 бюракра́тыя (bjurakrátyja)、波蘭語 biurokracja。

bjurokrátija (romanization)
бюрокра́тії
бюрократи́чний


білок

bilók (romanization)
білка́
білки́ (nominative plural)
білкі́в (genitive plural)
білко́вий


білок

бі́лка (bílka) 的屬格/賓格複數


археологія

借自德語 Archäologie，来自古希臘語 ἀρχαιολογία (arkhaiología, “古代傳說，歷史”)，来自ἀρχαῖος (arkhaîos, “原始的，古老的”)，词尾-ло́гія (-lóhija)来自古希臘語 -λογία (-logía)。对比俄語 археоло́гия (arxeológija)、白俄羅斯語 археало́гія (arxjealóhija)、波蘭語 archeologia。

arxeolóhija (romanization)
археоло́гії
археологі́чний


вбивство

vbývstvo (romanization)
вби́вства
вби́вства (nominative plural)
вбивств (genitive plural)

Uk-вбивство.ogg


біографія

借自法語 biographie，来自拉丁語 biographia，来自古希臘語 βίος (bíos, “生命”) + γράφω (gráphō, “写”)。

biohráfija (romanization)
біогра́фії
біогра́фії (nominative plural)
біогра́фій (genitive plural)

Uk-біографія.ogg


бондар

来自早期бо́днар (bódnar)，来自бо́дня (bódnja) + -ар (-ar)。

bóndar (romanization)
бо́ндаря
бо́ндарі (nominative plural)
бо́ндарів (genitive plural)
бо́ндарський
бонда́рський
бонда́рний
бо́ндарів


Швейцарія

Švejcárija (romanization)
Швейца́рії
швейца́рський


бобер

继承自原始斯拉夫語 *bobrъ。

bobér (romanization)
бобра́
бобри́ (nominative plural)
бобрі́в (genitive plural)


бобер

继承自原始斯拉夫語 *bobrъ。


Крим

借自克里米亞韃靼語 Qırım。

克里米亞（半島名，位於烏克蘭南部）


Земля

Zemljá (romanization)
Землі́
Зе́млі (nominative plural)
Земе́ль (genitive plural)
земни́й


Русь

来自古東斯拉夫語 Русь (Rusĭ)。

Rusʹ (romanization)
Ру́сі
Русі́
Ру́си
Руси́
ру́ський

Ки́ївська Русь


безробітний

来自без- (bez-) + робо́та (robóta) + -ний (-nyj)。与俄語 безрабо́тный (bezrabótnyj)和波蘭語 bezrobotny同源。


демократія

源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)。對比仿譯詞народовла́ддя (narodovláddja)。

demokrátija (romanization)
демокра́тії
демокра́тії (nominative plural)
демокра́тій (genitive plural)
демократи́чний


біг

来自原始斯拉夫語 *běgъ，源自原始印歐語 *bʰegʷ-。Фоб (Fob)的同源對似詞。


біг

来自原始斯拉夫語 *bogъ。

bih (romanization)
бо́га
боги́ (nominative plural)
богі́в (genitive plural)

бог (boh)的另一種拼寫法


Азія

Ázija (romanization)
А́зії
азіа́тський 或 азі́йський

亞洲，亞細亞（大陸名，位於）


Полтава

Poltáva (romanization)
Полта́ви
полта́вський

Uk-Полтава.ogg

波爾塔瓦（市名，位於烏克蘭）


Данія

Dánija (romanization)
Да́нії
да́тський
да́нський


Персефона

借自古希臘語 Περσεφόνη (Persephónē)。


акціонер

借自法語 actionnaire。对比俄語 акционе́р (akcionér)、白俄羅斯語 акцыянер (akcyjanjer)。

akcionér (romanization)
акціоне́ра
акціоне́ри (nominative plural)
акціоне́рів (genitive plural)
акціоне́рка (feminine)
акціоне́рний


боржник

boržnýk (romanization)
боржника́
боржники́ (nominative plural)
боржникі́в (genitive plural)
боржни́ця (feminine)


батьківщина

bátʹkivščyna (romanization)
batʹkivščýna (romanization)
ба́тьківщини
батьківщи́ни
ба́тьківщини (nominative plural)
батьківщи́ни (nominative plural)
ба́тьківщин (genitive plural)
батьківщи́н (genitive plural)


батьківщина

bátʹkivščyna (romanization)
ба́тьківщини
ба́тьківщини (nominative plural)
ба́тьківщин (genitive plural)


бактерія

来自拉丁語 bacterium，来自古希臘語 βακτήριον (baktḗrion)。对比俄語 бакте́рия (baktérija)、白俄羅斯語 бактэ́рыя (baktéryja), 波蘭語 bakteria。

baktérija (romanization)
бакте́рії
бакте́рії (nominative plural)
бакте́рій (genitive plural)
бактеріа́льний


Албанія

Albánija (romanization)
Алба́нії
алба́нський

Респу́бліка Алба́нія

阿爾巴尼亞（國家名，位於歐洲）

阿爾巴尼亞（國家名，位於歐洲）

(官方名稱)


біолог

借自法語 biologue。也可分析为біо(ло́гія) (bio(lóhija)) + -лог (-loh)。对比俄語 био́лог (biólog)、白俄羅斯語 біёлаг (bijólah)、波蘭語 biolog。

bióloh (romanization)
біо́лога
біо́логи (nominative plural)
біо́логів (genitive plural)
біологи́ня (feminine)


Боснія

Bósnija (romanization)
Бо́снії
босні́йський
босня́цький

波士尼亞，波斯尼亞（國家名，位於東南歐）


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Союз Радянських Соціалістичних Республік.wav

蘇維埃社會主義共和國聯盟

zh-Союз_Радянських_Соціалістичних_Республік-uk-name-g55wLoLT


Британія

不列顛（島嶼名，位於西歐聯合王國的一部分）

不列顛（國家名，位於西歐）


бути

来自古東斯拉夫語 бꙑти (byti)，来自原始斯拉夫語 *byti。不定式和过去时中的u可能是受将来时影响。对比俄語 быть (bytʹ)。

現在時省略本词。不过第三人稱單數偶爾用“є”，表示佔有或定義或強調。

要表示A=B，現在時省略本词，可以使用—，例如：
*: мій брат — вчи́тель ― mij brat — včýtelʹ ― 我哥哥是老師

主語是代詞時不使用“—”，例如：
*: я студе́нт ― ja studént ― 我是一名學生

я студе́нт ― ja studént ― 我是一名學生

現在時省略本词表示主語起名词性谓语的作用：
*: вона́ вродли́ва ― voná vrodlýva ― 她很漂亮

вона́ вродли́ва ― voná vrodlýva ― 她很漂亮

У ме́не є пита́ння

Він був до́бре відо́мий на ба́тьківщині.


Камбоджа

柬埔寨（國家名，位於東南亞）


Кубань

Kubánʹ (romanization)
Куба́ні
куба́нський

庫班（河名，位於俄羅斯南方）

庫班（地區名，位於俄羅斯庫班南方附近）


великодушний

Uk-великодушний.ogg


вечірка

večírka (romanization)
вечі́рки
вечі́рки (nominative plural)
вечі́рок (genitive plural)

Uk-вечірка.ogg


вологий

Uk-вологий.ogg


використовувати

vykorystóvuvaty (romanization)
ви́користати (perfective)

Uk-використовувати.ogg


викидень

来自ви́кид (výkyd) + -ень (-enʹ)。

výkydenʹ (romanization)
ви́кидня
ви́кидні (nominative plural)
ви́киднів (genitive plural)


верхній

来自原始斯拉夫語 *vьrхьnъ。

Uk-верхній.ogg


видатний

ви́датися (výdatysja) + -ний (-nyj)，可能受波蘭語 wydatny影响。

vydatnýj (romanization)
вида́тність (abstract-noun)

Uk-видатний.ogg


влада

vláda (romanization)
вла́ди
вла́ди (nominative plural)
влад (genitive plural)


взуття

来自взу́ти (vzúty, “穿鞋”) + -ття́ (-ttjá)。

vzuttjá (romanization)
взуття́
взуттє́вий
взуттьови́й


виробництво

vyrobnýctvo (romanization)
виробни́цтва
виробни́цтва (nominative plural)
виробни́цтв (genitive plural)

Uk-виробництво.ogg


веселий

来自原始斯拉夫語 *veselъ。

Uk-веселий.ogg


внесок

vnésok (romanization)
вне́ску
вне́ски (nominative plural)
вне́сків (genitive plural)


верховний суд

verxóvnyj súd (romanization)
верхо́вного су́ду
верхо́вні суди́ (nominative plural)
верхо́вних суді́в (genitive plural)


ворожість

voróžistʹ (romanization)
воро́жості
воро́жости

Uk-ворожість.ogg


водій

vodíj (romanization)
водія́
водії́ (nominative plural)
водії́в (genitive plural)


вогнище

vóhnyšče (romanization)
во́гнища
во́гнища (nominative plural)
во́гнищ (genitive plural)


виклик

ви́кликати (výklykaty) 的動詞派生詞。

výklyk (romanization)
ви́клику
ви́клики (nominative plural)
ви́кликів (genitive plural)


водне поло

vódne pólo (romanization)
во́дного по́ло


вираз

ви́разити (výrazyty, “表达”) 的動詞派生詞。

výraz (romanization)
ви́разу
ви́рази (nominative plural)
ви́разів (genitive plural)

ви́слів

措辞，表达方式（俗語或成語）

措辞，表达方式（俗語或成語）


виконувати

vykónuvaty (romanization)
ви́конати (perfective)

Uk-виконувати.ogg


винахід

винахо́дити (vynaxódyty) 的動詞派生詞。

výnaxid (romanization)
ви́находу
ви́находи (nominative plural)
ви́находів (genitive plural)

Uk-винахід.ogg


вити

来自原始斯拉夫語 *viti。


враження

vrážennja (romanization)
вра́ження
вра́ження (nominative plural)
вра́жень (genitive plural)

Uk-враження.ogg


втрата

vtráta (romanization)
втра́ти
втра́ти (nominative plural)
втрат (genitive plural)


воєнний

Uk-воєнний.ogg


весільна сукня

vesílʹna súknja (romanization)
весі́льної су́кні
весі́льні су́кні (nominative plural)
весі́льних су́конь (genitive plural)


вуж

vuž (romanization)
вужа́
вужі́ (nominative plural)
вужі́в (genitive plural)


венеціанський

可能来自意大利語 veneziano + -ський (-sʹkyj)。对比俄語 венециа́нский (veneciánskij)、白俄羅斯語 венецыя́нскі (vjenjecyjánski)。


впливовий

Uk-впливовий.ogg


витратити

výtratyty (romanization)
витрача́ти (imperfective)
витра́чувати (imperfective)

Uk-витратити.ogg


відносини

Uk-відносини.ogg


володіти

volodíty (romanization)
заволоді́ти (perfective)

Uk-володіти.ogg

抱有，具有，所有，具備，擁有


вуздечка

vuzdéčka (romanization)
вузде́чки
вузде́чки (nominative plural)
вузде́чок (genitive plural)

Uk-вуздечка.ogg


виглядати

vyhljadáty (romanization)
ви́глянути (perfective)

Uk-виглядати.ogg


восьмий

来自原始斯拉夫語 *osmъ。

Uk-восьмий.ogg


вірити

víryty (romanization)
пові́рити (perfective)


відповідний

来自ві́дповідь (vídpovidʹ) + -ний (-nyj)。

Uk-відповідний.ogg


визначати

vyznačáty (romanization)
ви́значити (perfective)

Uk-визначати.ogg


відпочинок

Uk-відпочинок.ogg


відро

vidró (romanization)
відра́
ві́дра (nominative plural)
ві́дер (genitive plural)


вибирати

来自ви- (vy-) + -бира́ти (-byráty)。对比俄語 выбира́ть (vybirátʹ)、白俄羅斯語 выбіра́ць (vybirácʹ)、波蘭語 wybierać。

vybyráty (romanization)
ви́брати (perfective)

Uk-вибирати.ogg


воєнний стан

vojénnyj stan (romanization)
воє́нного ста́ну
воє́нні ста́ни (nominative plural)
воє́нних ста́нів (genitive plural)


відвідувач

vidvíduvač (romanization)
відві́дувача
відві́дувачі (nominative plural)
відві́дувачів (genitive plural)
відві́дувачка (feminine)

Uk-відвідувач.ogg


вислів

výsliv (romanization)
ви́слову
ви́слови (nominative plural)
ви́словів (genitive plural)

ви́раз

措辭，表達方式（俗語或成語）

措辭，表達方式（俗語或成語）


відкриття

vidkryttjá (romanization)
відкриття́
відкриття́ (nominative plural)
відкритті́в (genitive plural)

Uk-відкриття.ogg


внутрішній

源自原始斯拉夫語 *vъnǫtrьnъ。

Uk-внутрішній.ogg


вим'я

来自原始斯拉夫語 *vymę。

výmʺja (romanization)
ви́м'я
ви́мені
ви́м'я (nominative plural)
ви́м'їв (genitive plural)


відпустка

vidpústka (romanization)
відпу́стки
відпу́стки (nominative plural)
відпу́сток (genitive plural)
відпустко́вий

Uk-відпустка.ogg


віза

víza (romanization)
ві́зи
ві́зи (nominative plural)
віз (genitive plural)
ві́зовий


відображати

vidobražáty (romanization)
відобрази́ти (perfective)

Uk-відображати.ogg


виникати

来自ви- (vy-) + ника́ти 非完 (nykáty)。对比白俄羅斯語 выніка́ць (vynikácʹ)、波蘭語 wynikać。

vynykáty (romanization)
ви́никнути (perfective)

Uk-виникати.ogg


вирощувати

vyróščuvaty (romanization)
ви́ростити (perfective)

Uk-вирощувати.ogg

收留，撫養，養育，種植，飼養


вулик

vúlyk (romanization)
ву́лика
ву́лики (nominative plural)
ву́ликів (genitive plural)


відомий

vidómyj (romanization)
відо́мо
відо́мість (abstract-noun)

Uk-відомий.ogg


винятковий

来自ви́няток (výnjatok, “異常”) + -о́вий (-óvyj)。与波蘭語 wyjątkowy同源。

Uk-винятковий.ogg

異常的，超常的，特異的，非凡的，特殊的


відсутній

vidsútnij (romanization)
відсу́тність (abstract-noun)

Uk-відсутній.ogg


виняток

来自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。与白俄羅斯語 вы́нятак (výnjatak)、波蘭語 wyjątek同源。

výnjatok (romanization)
ви́нятку
ви́нятки (nominative plural)
ви́нятків (genitive plural)
винятко́вий

Uk-виняток.ogg


ворожий

во́рог (vóroh, “敌人”) + -ий (-yj)。

Uk-ворожий.ogg


впевненість

vpévnenistʹ (romanization)
впе́вненості
впе́внености


водоспад

来自вода́ (vodá) + -о- (-o-) + спад (spad)。对比白俄羅斯語 вадаспа́д (vadaspád)、波蘭語 wodospad。

vodospád (romanization)
водоспа́ду
водоспа́ди (nominative plural)
водоспа́дів (genitive plural)

Uk-водоспад.ogg


висіти

来自古東斯拉夫語 висѣти (visěti)，来自原始斯拉夫語 *visěti。

výsity (romanization)
vysíty (romanization)

音頻 (ви́сіти)


вівтар

vívtar (romanization)
vivtár (romanization)
ві́втаря
вівта́ря
ві́втарі (nominative plural)
вівта́рі (nominative plural)
ві́втарів (genitive plural)
вівта́рів (genitive plural)
ві́втарний
вівта́рний


вульва

借自拉丁語 vulva。

vúlʹva (romanization)
ву́льви
ву́льви (nominative plural)
вульв (genitive plural)


відповідальний

Uk-відповідальний.ogg


вугор

来自原始斯拉夫語 *ǫgořь。

vuhór (romanization)
вугра́
вугри́ (nominative plural)
вугрі́в (genitive plural)


відмова

відмо́вити (vidmóvyty) 的動詞派生詞。对比波蘭語 odmowa。

vidmóva (romanization)
відмо́ви
відмо́ви (nominative plural)
відмо́в (genitive plural)

Uk-відмова.ogg


вестернізація

借自英語 westernization。對照俄語 вестерниза́ция (vesternizácija)。

vesternizácija (romanization)
вестерніза́ції
вестерніза́ції (nominative plural)
вестерніза́цій (genitive plural)


відсутність

відсу́тній (vidsútnij, “缺席的”) + -ість (-istʹ)

vidsútnistʹ (romanization)
відсу́тності
відсу́тности

Uk-відсутність.ogg


виступ

výstup (romanization)
ви́ступу
ви́ступи (nominative plural)
ви́ступів (genitive plural)


віл

来自原始斯拉夫語 *volъ。

vil (romanization)
вола́
воли́ (nominative plural)
волі́в (genitive plural)


віртуальна реальність

virtuálʹna reálʹnistʹ (romanization)
віртуа́льної реа́льності
віртуа́льної реа́льности
віртуа́льні реа́льності (nominative plural)
віртуа́льних реа́льностей (genitive plural)

zh-віртуальна_реальність-uk-noun-G49MraIE


вимагати

来自ви- (vy-) + могти́ (mohtý) + -ати (-aty)。对比俄語 вымога́ть (vymogátʹ)、白俄羅斯語 вымага́ць (vymahácʹ)、波蘭語 wymagać。

Uk-вимагати.ogg


вугілля

来自古東斯拉夫語 оугль (uglĭ)，来自原始斯拉夫語 *ǫglь。

vuhíllja (romanization)
вугі́лля
вугі́лля (nominative plural)
вугі́ллів (genitive plural)

Uk-вугілля.ogg


взаємний

来自原始斯拉夫語 *ѵъ + *zajьmъ + -ний (-nyj)。与俄語 взаи́мный (vzaímnyj)、白俄羅斯語 узае́мны (uzajémny)、波蘭語 wzajemny同源。

vzajémnyj (romanization)
взає́мно
взає́мність (abstract-noun)

Uk-взаємний.ogg


втручання

vtručánnja (romanization)
втруча́ння
втруча́ння (nominative plural)
втруча́нь (genitive plural)

Uk-втручання.ogg


віра

来自原始斯拉夫語 *věra

víra (romanization)
ві́ри
ві́ри (nominative plural)
вір (genitive plural)


вільний час

vílʹnyj čas (romanization)
ві́льного ча́су
ві́льні часи́ (nominative plural)
ві́льних часі́в (genitive plural)

空閑，閑空，閑暇，餘暇，餘閑


вуглевод

vuhlevód (romanization)
вуглево́ду
вуглево́ди (nominative plural)
вуглево́дів (genitive plural)
вуглево́дний


відсоток

vidsótok (romanization)
відсо́тка
відсо́тки (nominative plural)
відсо́тків (genitive plural)
відсо́тковий

Uk-відсоток.ogg

ві́сім відсо́тків


вуглець

来自вугілля (vuhillja) + -ець (-ecʹ)。对比俄語 углерод (uglerod)和白俄羅斯語 вугляро́д (vuhljaród)。

vuhlécʹ (romanization)
вуглецю́
вуглеце́вий


вибух

ви́бухнути (výbuxnuty) 的動詞派生詞。对比白俄羅斯語 вы́бух (výbux)、波蘭語 wybuch、捷克語 výbuch。

výbux (romanization)
ви́буху
ви́бухи (nominative plural)
ви́бухів (genitive plural)
вибухо́вий


вхід

与俄語 вход (vxod)同源。

vxid (romanization)
вхо́ду
вхо́ди (nominative plural)
вхо́дів (genitive plural)

вхід заборо́нено

безкошто́вний вхід до музе́ю по понеді́лках

bezkoštóvnyj vxid do muzéju po ponedílkax


відчуття

来自відчу́ти 完 (vidčúty, “感觉”) + -ття (-ttja)。对比波蘭語 odczucie。

vidčuttjá (romanization)
відчуття́
відчуття́ (nominative plural)
відчутті́в (genitive plural)

Uk-відчуття.ogg

відчу́ти 完 (vidčúty) 的動詞性名詞


вторгнення

vtórhnennja (romanization)
вто́ргнення
вто́ргнення (nominative plural)
вто́ргнень (genitive plural)

Uk-вторгнення.ogg

侵占，佔領，侵略，入侵，侵入


виставка

来自 ви́став(ити) (výstav(yty)) + -ка (-ka). 对比 俄語 вы́ставка (výstavka), 白俄羅斯語 вы́стаўка (výstaŭka), 波蘭語 wystawka。

výstavka (romanization)
ви́ставки
ви́ставки (nominative plural)
ви́ставок (genitive plural)
виставко́вий

Uk-виставка.ogg


відкладати

来自відклад- (vidklad-) + -а́ти (-áty)。对比俄語 откла́дывать (otkládyvatʹ)、波蘭語 odkładać.

vidkladáty (romanization)
відкла́сти (perfective)

Uk-відкладати.ogg


віддалити

来自від- (vid-) + дали́ти (dalýty)。对比俄語 отдали́ть (otdalítʹ)、白俄羅斯語 аддалі́ць (addalícʹ)、波蘭語 oddalić.

viddalýty (romanization)
віддаля́ти (imperfective)


вік

vik (romanization)
ві́ку
віки́ (nominative plural)
вікі́в (genitive plural)


вік

来自原始斯拉夫語 *věkъ。


відповідальність

vidpovidálʹnistʹ (romanization)
відповіда́льності
відповіда́льности

Uk-відповідальність.ogg


ворота

繼承自原始斯拉夫語 *vorta。


вісімдесят

Uk-вісімдесят.ogg


вірш

virš (romanization)
ві́рша
вірші́ (nominative plural)
вірші́в (genitive plural)


вісь

visʹ (romanization)
о́сі
о́сі (nominative plural)
осе́й (genitive plural)


віртуальний

Uk-віртуальний.ogg


вісімнадцять

Uk-вісімнадцять.ogg


вірус

vírus (romanization)
ві́русу
ві́руси (nominative plural)
ві́русів (genitive plural)
ві́русний


вісімсот

Uk-вісімсот.ogg


вічний

víčnyj (romanization)
ві́чно
ві́чність (abstract-noun)


вітати

vitáty (romanization)
привіта́ти (perfective)


вітамін

vitamín (romanization)
вітамі́ну
вітамі́ни (nominative plural)
вітамі́нів (genitive plural)


вічність

víčnistʹ (romanization)
ві́чності
ві́чности


галявина

haljávyna (romanization)
галя́вини
галя́вини (nominative plural)
галя́вин (genitive plural)


гаманець

hamanécʹ (romanization)
гаманця́
гаманці́ (nominative plural)
гаманці́в (genitive plural)
гаманце́вий
гама́нчик (diminutive)

Uk-гаманець.ogg


гарантія

harántija (romanization)
гара́нтії
гара́нтії (nominative plural)
гара́нтій (genitive plural)

Uk-гарантія.ogg


гармонія

harmónija (romanization)
гармо́нії
гармо́нії (nominative plural)
гармо́ній (genitive plural)
гармоні́йний

Uk-гармонія.ogg


гарантувати

Uk-гарантувати.ogg


генеалогія

henealóhija (romanization)
генеало́гії
генеало́гії (nominative plural)
генеало́гій (genitive plural)
генеалогі́чний

Uk-генеалогія.ogg


гачек

来自捷克語 háček。

háček (romanization)
га́чека
га́чеки (nominative plural)
га́чеків (genitive plural)


геометрія

来自古希臘語 γεωμετρία (geōmetría)。


гетьман

hétʹman (romanization)
ге́тьмана
ге́тьмани (nominative plural)
ге́тьманів (genitive plural)


глобалізація

hlobalizácija (romanization)
глобаліза́ції
глобаліза́ції (nominative plural)
глобаліза́цій (genitive plural)
глобалізаці́йний


глянути

Uk-глянути.ogg


геофізика

来自гео- (heo-) + фі́зика (fízyka)。对比俄語 геофи́зика (geofízika)、白俄羅斯語 геафі́зіка (hjeafízika)、波蘭語 geofizyka。

heofízyka (romanization)
геофі́зики
геофізи́чний


геофізика

геофі́зик (heofízyk) 的屬格/賓格單數


глухий

来自原始斯拉夫語 *gluxъ。

hluxýj (romanization)
глу́хо
глу́хість (abstract-noun)


глибокий

来自原始斯拉夫語 *glǫbokъ。

hlybókyj (romanization)
гли́бший (comparative)
найгли́бший (superlative)
гли́боко
глибо́ко
глибина́ (abstract-noun)

Uk-глибокий.ogg


гнилий

来自原始斯拉夫語 *gňilъ。


гнити

来自原始斯拉夫語 *gňiti。


голодний

Uk-голодний.ogg


гній

来自原始斯拉夫語 *gnojь。


гніздо

来自 原始斯拉夫語 *gnězdo，来自原始印歐語 *nisdós。

hnizdó (romanization)
гнізда́
гні́зда (nominative plural)
гнізд (genitive plural)


головний біль

holovnýj bílʹ (romanization)
головно́го бо́лю
головні́ бо́лі (nominative plural)
головни́х бо́лів (genitive plural)


годинник

來自годи́на (hodýna) + -ник (-nyk)。與白俄羅斯語 гадзі́ннік (hadzínnik)同源。

hodýnnyk (romanization)
годи́нника
годи́нники (nominative plural)
годи́нників (genitive plural)

Uk-годинник.ogg


голуб

来自原始斯拉夫語 *golǫbь。

hólub (romanization)
го́луба
го́луби (nominative plural)
го́лубів (genitive plural)
голу́бка (feminine)
голуби́ний
голуб'я́чий
голубо́к (diminutive)
голубе́ць (diminutive)


господиня

hospodýnja (romanization)
господи́ні
господи́ні (nominative plural)
господи́нь (genitive plural)

Uk-господиня.ogg


гостинність

hostýnnistʹ (romanization)
гости́нності
гости́нности


гостинний

Uk-гостинний.ogg


гордий

来自原始斯拉夫語 *gъrdъ。


голосування

голосува́ти (holosuváty) + -а́ння (-ánnja)。对比俄語 голосова́ние (golosovánije)、波蘭語 głosowanie。

holosuvánnja (romanization)
голосува́ння
голосува́ння (nominative plural)
голосува́нь (genitive plural)

голосува́ти (holosuváty) 的動詞性名詞：投票


госпіталізація

与俄語 госпитализа́ция (gospitalizácija)、白俄羅斯語 шпіталіза́цыя (špitalizácyja)、波蘭語 hospitalizacja同源。

hospitalizácija (romanization)
госпіталіза́ції
госпіталіза́ції (nominative plural)
госпіталіза́цій (genitive plural)


гострий

来自原始斯拉夫語 *ostrъ。

Uk-гострий.ogg


гомосексуальний

来自гомосексуа́л (homoseksuál) + -ний (-nyj)。对比俄語 гомосексуа́льный (gomoseksuálʹnyj)、波蘭語 homoseksualny。

homoseksuálʹnyj (romanization)
гомосексуа́льно
гомосексуа́льність (abstract-noun)


готовий

来自原始斯拉夫語 *gotovъ。

hotóvyj (romanization)
гото́вність (abstract-noun)
гото́вість (abstract-noun)

Uk-готовий.ogg


горіх

来自古東斯拉夫語 орѣхъ (orěxŭ)，来自原始斯拉夫語 *orěxъ，来自原始印歐語 *areyis-。

horíx (romanization)
горі́ха
горі́хи (nominative plural)
горі́хів (genitive plural)
горі́ховий
горі́шок (diminutive)


граблі

与俄語 гра́бли (grábli)同源。


гра

借自古東斯拉夫語 игра (igra)，来自原始斯拉夫語 *jьgra。

hra (romanization)
гри
і́гри (nominative plural)
і́гор (genitive plural)


граніт

hranít (romanization)
грані́ту
грані́ти (nominative plural)
грані́тів (genitive plural)
грані́тний
грані́товий


гордість

来自го́рдий (hórdyj, “驕傲的”) + -ість (-istʹ)。对比俄語 го́рдость (górdostʹ)、白俄羅斯語 го́рдасць (hórdascʹ)。

hórdistʹ (romanization)
го́рдості
го́рдости

Uk-гордість.ogg


гравітація

借自新拉丁語 gravitātiō。对比俄語 гравита́ция (gravitácija)、白俄羅斯語 гравіта́цыя (hravitácyja)、波蘭語 grawitacja。

hravitácija (romanization)
гравіта́ції
гравіта́ції (nominative plural)
гравіта́цій (genitive plural)
гравітаці́йний

Uk-гравітація.ogg


григоріанський календар

hryhoriánsʹkyj kalendár (romanization)
григоріа́нського календаря́
григоріа́нські календарі́ (nominative plural)
григоріа́нських календарі́в (genitive plural)

zh-григоріанський_календар-uk-noun-FnBChL58


грецький

гре́цька мо́ва


двадцять

Uk-двадцять.ogg


давальний

Uk-давальний.ogg


гуртожиток

hurtóžytok (romanization)
гурто́житку
гурто́житки (nominative plural)
гурто́житків (genitive plural)


гітара

hitára (romanization)
гіта́ри
гіта́ри (nominative plural)
гіта́р (genitive plural)
гіта́рний


грубий

来自原始斯拉夫語 *grǫbъ。


гіркий

来自原始斯拉夫語 *gorьkъ。


двадцять вісім

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць во́сем (dváccacʹ vósjem)。


грізний

来自原始斯拉夫語 *grozьnъ。

Uk-грізний.ogg


гінекологія

hinekolóhija (romanization)
гінеколо́гії
гінекологі́чний


двадцять два

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць два (dváccacʹ dva)。


двадцять дев'ять

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць дзе́вяць (dváccacʹ dzjévjacʹ)。


гріх

来自原始斯拉夫語 *grěxъ。

hrix (romanization)
гріха́
гріхи́ (nominative plural)
гріхі́в (genitive plural)


двадцять один

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць адзі́н (dváccacʹ adzín)。


двадцять п'ять

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць пяць (dváccacʹ pjacʹ)。


двадцять три

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць тры (dváccacʹ try)。


двадцять сім

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць сем (dváccacʹ sjem)。


двадцять чотири

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць чаты́ры (dváccacʹ čatýry)。


грім

来自原始斯拉夫語 *gromъ。

hrim (romanization)
гро́му
громи́ (nominative plural)
громі́в (genitive plural)


громадянська війна

громадя́нська (hromadjánsʹka, “國內的”) + війна́ (vijná, “战争”)。对比白俄羅斯語 грамадзя́нская вайна́ (hramadzjánskaja vajná)。

hromadjánsʹka vijná (romanization)
громадя́нської війни́
громадя́нські ві́йни (nominative plural)
громадя́нських во́єн (genitive plural)
громадя́нських ві́йн (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-громадянська війна.wav


двадцять шість

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць шэсць (dváccacʹ šescʹ)。


гігієна

hihijéna (romanization)
гігіє́ни
гігієні́чний


дванадцятий

Uk-дванадцятий.ogg


дванадцять

Uk-дванадцять.ogg


грішити

hrišýty (romanization)
согріши́ти (perfective)
згріши́ти (perfective)


грузинський

грузи́нська мо́ва


двомовний

dvomóvnyj (romanization)
двомо́вність (abstract-noun)

同類詞：багатомо́вний (bahatomóvnyj)、одномо́вний (odnomóvnyj)


громадянство

громадя́нин (hromadjányn, “公民”) + -ство (-stvo)。对比白俄羅斯語 грамадзя́нства (hramadzjánstva)。

hromadjánstvo (romanization)
громадя́нства
громадя́нства (nominative plural)
громадя́нств (genitive plural)

Uk-громадянство.ogg


двигун внутрішнього згоряння

dvyhún vnútrišnʹoho zhorjánnja (romanization)
двигуна́ вну́трішнього згоря́ння
двигуни́ вну́трішнього згоря́ння (nominative plural)
двигуні́в вну́трішнього згоря́ння (genitive plural)

zh-двигун_внутрішнього_згоряння-uk-noun-9KndbcXS


дев'яносто дев'ять

同源词有白俄羅斯語 дзевяно́ста дзе́вяць (dzjevjanósta dzjévjacʹ)。


двір

来自原始斯拉夫語 *dvòrъ。

dvir (romanization)
дво́ру
двори́ (nominative plural)
дворі́в (genitive plural)


гірший

来自原始斯拉夫語 *gořьjь。同源词有白俄羅斯語 го́ршы (hóršy)和波蘭語 gorszy.

лі́пший

пога́ний (pohányj)的比較級：更壞的，更糟的，比較壞的

пога́ний (pohányj)的比較級：更壞的，更糟的，比較壞的


дев'ятий

来自原始斯拉夫語 *devętъ。


дев'яносто

来自古東斯拉夫語 девѧносто (devęnosto)。对比俄語 девяно́сто (devjanósto)。

Uk-дев'яносто.ogg


дельфін

delʹfín (romanization)
дельфі́на
дельфі́ни (nominative plural)
дельфі́нів (genitive plural)
дельфі́нячий


делегація

delehácija (romanization)
делега́ції
делега́ції (nominative plural)
делега́цій (genitive plural)

Uk-делегація.ogg


день народження

denʹ naródžennja (romanization)
дня́ наро́дження
дні́ наро́дження (nominative plural)
дні́в наро́дження (genitive plural)

Uk-день народження.ogg


депресія

deprésija (romanization)
депре́сії
депре́сії (nominative plural)
депре́сій (genitive plural)
депреси́вний
депресі́йний

Uk-депресія.ogg


дендрохронологія

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-дендрохронологія.wav

樹木年代學，年輪年代學，樹輪年代學


дерев'яний

Uk-дерев'яний.ogg


дешевий

dešévyj (romanization)
деше́вший (comparative)
найдеше́вший (superlative)
де́шево

Uk-дешевий.ogg


дзиґа

dzýga (romanization)
дзи́ґи
дзи́ґи (nominative plural)
дзиґ (genitive plural)


джгут

džhut (romanization)
джгута́
джгути́ (nominative plural)
джгуті́в (genitive plural)


дзвіниця

dzvinýcja (romanization)
дзвіни́ці
дзвіни́ці (nominative plural)
дзвіни́ць (genitive plural)


доконаний

Uk-доконаний.ogg


дозволяти

dozvoljáty (romanization)
дозво́лити (perfective)

Uk-дозволяти.ogg


дитинство

Uk-дитинство.ogg

齠年，童年，幼年，兒童期


дивізія

dyvízija (romanization)
диві́зії
диві́зії (nominative plural)
диві́зій (genitive plural)

Uk-дивізія.ogg


добровільно

Uk-добровільно.ogg


десятий

来自原始斯拉夫語 *desętъ。

Uk-десятий.ogg


дріжджі

dríždži (romanization)
дрі́жджів
дріжджови́й

Uk-дріжджі.ogg


дратувати

Uk-дратувати.ogg


дофамін

dofamín (romanization)
дофамі́ну
дофамі́ни (nominative plural)
дофамі́нів (genitive plural)


довіряти

dovirjáty (romanization)
дові́рити (perfective)

Uk-довіряти.ogg


дивак

dyvák (romanization)
дивака́
диваки́ (nominative plural)
дивакі́в (genitive plural)


дослідження

doslídžennja (romanization)
дослі́дження
дослі́дження (nominative plural)
дослі́джень (genitive plural)

Uk-дослідження.ogg


друкарня

drukárnja (romanization)
друка́рні
друка́рні (nominative plural)
друка́рень (genitive plural)

Uk-друкарня.ogg


досягнення

dosjáhnennja (romanization)
дося́гнення
дося́гнення (nominative plural)
дося́гнень (genitive plural)

Uk-досягнення.ogg


дослівно

来自дослі́вний (doslívnyj) + -о (-o)。对比俄語 досло́вно (doslóvno)。

буква́льно

逐字地，一字一字地，一字不差地

逐字地，一字一字地，一字不差地


дефіцит

来自俄語 дефици́т (deficít)，来自拉丁語 dēficit。

deficýt (romanization)
дефіци́ту
дефіци́ти (nominative plural)
дефіци́тів (genitive plural)


досліджувати

doslídžuvaty (romanization)
досліди́ти (perfective)

Uk-досліджувати.ogg


достатній

dostátnij (romanization)
доста́тньо
доста́тність (abstract-noun)

Uk-достатній.ogg


другий

来自原始斯拉夫語 *drugъ。


дисципліна

dyscyplína (romanization)
дисциплі́ни
дисциплі́ни (nominative plural)
дисциплі́н (genitive plural)


довжина

до́вгий (dóvhyj, “长的”) + -ина́ (-yná)

dovžyná (romanization)
довжини́
довжи́ни (nominative plural)
довжи́н (genitive plural)

Uk-довжина.ogg


дим

来自原始斯拉夫語 *dymъ，来自原始印歐語 *dʰuh₂mós (“煙”)。

dym (romanization)
ди́му
дими́ (nominative plural)
димі́в (genitive plural)
ди́мний
димови́й
димо́к (diminutive)


дихання

ди́хати (dýxaty, “呼吸”) + -ання (-annja)。对比俄語 дыха́ние (dyxánije)。

dýxannja (romanization)
dyxánnja (romanization)
ди́хання
диха́ння

Uk-дихання.ogg


добуток

dobútok (romanization)
добу́тку
добу́тки (nominative plural)
добу́тків (genitive plural)

Uk-добуток.ogg

音頻 (до́буток)


дощовий

Uk-дощовий.ogg


домашній

дім (dim, “家”) + -шній (-šnij, 构成形容词的后缀)。对比俄語 дома́шний (domášnij)、白俄羅斯語 дама́шні (damášni)。

Uk-домашній.ogg


доставляти

来自доста́вити 完 (dostávyty) + -я́ти (-játy)。对比俄語 доставля́ть (dostavljátʹ)、白俄羅斯語 дастаўля́ць (dastaŭljácʹ)。

dostavljáty (romanization)
доста́вити (perfective)

Uk-доставляти.ogg


досконалий

Uk-досконалий.ogg


довгота

来自古東斯拉夫語 дългота (dŭlgota)，来自原始斯拉夫語 *dьlgota。

dovhotá (romanization)
довготи́
довго́ти (nominative plural)
довго́т (genitive plural)


дихати

来自原始斯拉夫語 *dyxati。

Я не мо́жу ди́хати.


дерен

来自原始斯拉夫語 *dernъ。

derén (romanization)
дере́ну
дере́ни (nominative plural)
дере́нів (genitive plural)


дерен

来自原始斯拉夫語 *dьrnъ。

déren (romanization)
де́рну
де́рни (nominative plural)
де́рнів (genitive plural)


дискримінація

dyskryminácija (romanization)
дискриміна́ції
дискримінаці́йний


договір

dóhovir (romanization)
dohovír (romanization)
до́говору
догово́ру
до́говори (nominative plural)
договори́ (nominative plural)
до́говорів (genitive plural)
договорі́в (genitive plural)
догові́рний

Uk-договір.ogg


груди

來自原始斯拉夫語 *grǫdь。


дипломатія

同源词有俄語 диплома́тия (diplomátija)、白俄羅斯語 дыплама́тыя (dyplamátyja)、波蘭語 dyplomacja。


диплом

來自古希臘語 δίπλωμα (díplōma)。

dyplóm (romanization)
дипло́ма
дипло́ми (nominative plural)
дипло́мів (genitive plural)


абхазка

abxázka (romanization)
абха́зки
абха́зки (nominative plural)
абха́зок (genitive plural)


атлантичний

Атла́нтика (Atlántyka) + -и́чний (-ýčnyj)

Uk-атлантичний.ogg


Афганістан

Afhanistán (romanization)
Афганіста́ну
афга́нський

阿富汗（國家名，位於亞洲）


Нідерланди

Niderlándy (romanization)
Нідерла́ндів
нідерла́ндський

荷蘭（國家名，位於西歐）


Боснія і Герцеговина

Bósnija i Hercehovýna (romanization)
Бо́снії і Герцегови́ни

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Боснія і Герцеговина.wav

波斯尼亞和黑塞哥維那，波士尼亞與赫塞哥維納（國家名，位於歐洲）

zh-Боснія_і_Герцеговина-uk-name-TqLAmt2H


Велика Британія

Velýka Brytánija (romanization)
Вели́кої Брита́нії

英國（國家名，位於西歐）

大不列顛（島嶼名，位於西歐）


Андорра

Andórra (romanization)
Андо́рри
андо́рський

安道爾（國家名，位於歐洲）


Норвегія

Norvéhija (romanization)
Норве́гії
норве́зький

挪威（國家名，位於北歐）


Ботсвана

Botsvána (romanization)
Ботсва́ни
ботсва́нський

博茨瓦納，波札那（國家名，位於南非）


Болгарія

Bolhárija (romanization)
Болга́рії
болга́рський

保加利亞（國家名，位於東南歐）


Македонія

Makedónija (romanization)
Македо́нії
Македо́нії (nominative plural)
Македо́ній (genitive plural)

馬其頓（地區名，位於南歐巴爾幹半島）

馬其頓（古代王國名，位於南歐巴爾幹半島）

馬其頓（行政區劃名，位於希臘）

馬其頓（北馬其頓的舊名，南歐巴爾幹半島國家）


Гвінея

Hvinéja (romanization)
Гвіне́ї
гвіне́йський

幾內亞（國家名，位於西非）


Вільнюс

Vílʹnjus (romanization)
Ві́льнюса
ві́льнюський

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）


Греція

希臘（國家名，位於東南歐）


Еритрея

厄利垂亞，厄立特里亞（國家名，位於東非）


роком

рік (rik) 的工具格單數


Борис

源自古東斯拉夫語 Борисъ (Borisŭ)，源自教會斯拉夫語 Борисъ (Borisŭ)。部分也來自保加利亞語 Борис (Boris)或Богорис (Bogoris)，以保加利亞的鲍里斯一世（852–889）命名。另一種說法是來自教會斯拉夫語 Бориславъ (Borislavŭ)的縮寫 – 對比烏克蘭語Бори́сла́в (Borýsláv)。

Borýs (romanization)
Бори́са
Бори́си (nominative plural)
Бори́сів (genitive plural)

鮑里斯，，Borys男性人名，等價於英語Boris


Житомир

Žytómyr (romanization)
Жито́мира
жито́мирський

Uk-Житомир.ogg

日托米爾（城市名，位於烏克蘭）


діяльність

dijálʹnistʹ (romanization)
дія́льності
дія́льности

Uk-діяльність.ogg


екстремальний

ekstremálʹnyj (romanization)
екстрема́льно
екстрема́льність (abstract-noun)


діаспора

diáspora (romanization)
діа́спори
діа́спори (nominative plural)
діа́спор (genitive plural)


експрес

eksprés (romanization)
експре́са
експре́си (nominative plural)
експре́сів (genitive plural)


дірка

dírka (romanization)
ді́рки
дірки́ (nominative plural)
діро́к (genitive plural)
ді́рочка (diminutive)


еволюція

evoljúcija (romanization)
еволю́ції
еволюці́йний

Uk-еволюція.ogg


еротичний

色情的，引起性慾的，性愛的


екскурсія

ekskúrsija (romanization)
екску́рсії
екску́рсії (nominative plural)
екску́рсій (genitive plural)

Uk-екскурсія.ogg

遠足，短途旅行，郊遊，野遊


експерт

ekspért (romanization)
експе́рта
експе́рти (nominative plural)
експе́ртів (genitive plural)
експе́ртний

Uk-експерт.ogg


еліпс

élips (romanization)
е́ліпса
е́ліпси (nominative plural)
е́ліпсів (genitive plural)


екслібрис

ekslíbrys (romanization)
екслі́бриса
екслі́бриси (nominative plural)
екслі́брисів (genitive plural)


жорстокий

žorstókyj (romanization)
жорсто́ко
жорсто́кість (abstract-noun)

Uk-жорстокий.ogg


епізод

epizód (romanization)
епізо́ду
епізо́ди (nominative plural)
епізо́дів (genitive plural)
епізоди́чний


епітет

epítet (romanization)
епі́тета
епі́тети (nominative plural)
епі́тетів (genitive plural)


епіфіз

epifíz (romanization)
епіфі́за
епіфі́зи (nominative plural)
епіфі́зів (genitive plural)


загальний

zahálʹnyj (romanization)
зага́льно
зага́льність (abstract-noun)

Uk-загальний.ogg


женитися

ženýtysja (romanization)
пожени́тися (perfective)

Uk-женитися.ogg


жахливий

Uk-жахливий.ogg


жіночий

Uk-жіночий.ogg


ефективний

Uk-ефективний.ogg


забобон

zabobón (romanization)
забобо́ну
забобо́ни (nominative plural)
забобо́нів (genitive plural)


діагноз

diáhnoz (romanization)
діа́гнозу
діа́гнози (nominative plural)
діа́гнозів (genitive plural)

Uk-діагноз.ogg


екосистема

ekosystéma (romanization)
екосисте́ми
екосисте́ми (nominative plural)
екосисте́м (genitive plural)


заміняти

zaminjáty (romanization)
заміни́ти (perfective)

Uk-заміняти.ogg


евакуювати

借自波蘭語 ewakuować，来自拉丁語 ēvacuāre。

Uk-евакуювати.ogg


діло

来自原始斯拉夫語 *dělo。

dílo (romanization)
ді́ла
діла́ (nominative plural)
діл (genitive plural)
ділови́й


ентомологія

entomolóhija (romanization)
ентомоло́гії
ентомологі́чний


завдяки

Uk-завдяки.ogg


емблема

embléma (romanization)
ембле́ми
ембле́ми (nominative plural)
ембле́м (genitive plural)
емблемати́чний

Uk-емблема.ogg


збільшувати

zbílʹšuvaty (romanization)
збі́льшити (perfective)

Uk-збільшувати.ogg


дієвідміна

dijevidmína (romanization)
дієвідмі́ни
дієвідмі́ни (nominative plural)
дієвідмі́н (genitive plural)


ерекція

erékcija (romanization)
ере́кції
ере́кції (nominative plural)
ере́кцій (genitive plural)
ерекці́йний


задній

за́дня полови́на


звинувачувати

zvynuváčuvaty (romanization)
звинува́тити (perfective)

Uk-звинувачувати.ogg


здібний

zdíbnyj (romanization)
зді́бність (abstract-noun)

Uk-здібний.ogg

善於的，聰明的，聰穎的，靈巧的


дієприкметник

ді́яти (díjaty) + прикме́тник (prykmétnyk)

dijeprykmétnyk (romanization)
дієприкме́тника
дієприкме́тники (nominative plural)
дієприкме́тників (genitive plural)


електорат

elektorát (romanization)
електора́ту
електора́ти (nominative plural)
електора́тів (genitive plural)


заборона

zaboróna (romanization)
заборо́ни
заборо́ни (nominative plural)
заборо́н (genitive plural)

Uk-заборона.ogg


егоїстичний

Uk-егоїстичний.ogg


жіночий рід

žinóčyj rid (romanization)
жіно́чого ро́ду
жіно́чі роди́ (nominative plural)
жіно́чих роді́в (genitive plural)


елементарний

elementárnyj (romanization)
елемента́рно
елемента́рність (abstract-noun)

Uk-елементарний.ogg


запальничка

zapalʹnýčka (romanization)
запальни́чки
запальни́чки (nominative plural)
запальни́чок (genitive plural)

Uk-запальничка.ogg


займати

zajmáty (romanization)
зайня́ти (perfective)

Uk-займати.ogg

占据（空間、位置、時間、注意力）


завантажити

за- (za-) + ванта́жити 非完 (vantážyty)

zavantážyty (romanization)
заванта́жувати (imperfective)

Uk-завантажити.ogg


задоволення

zadovólennja (romanization)
задово́лення
задово́лення (nominative plural)
задово́лень (genitive plural)

Uk-задоволення.ogg


жах

来自原始斯拉夫語 *žasъ。

žax (romanization)
жа́ху
жа́хи (nominative plural)
жа́хів (genitive plural)


дієприслівник

ді́яти (díjaty) + прислі́вник (pryslívnyk)

dijepryslívnyk (romanization)
дієприслі́вника
дієприслі́вники (nominative plural)
дієприслі́вників (genitive plural)


зап'ястя

zapʺjástja (romanization)
зап'я́стя
зап'я́стя (nominative plural)
зап'я́сть (genitive plural)


заряджати

zarjadžáty (romanization)
заряди́ти (perfective)


звернення

zvérnennja (romanization)
зве́рнення
зве́рнення (nominative plural)
зве́рнень (genitive plural)

Uk-звернення.ogg


залізна завіса

zalízna zavísa (romanization)
залі́зної заві́си
залі́зні заві́си (nominative plural)
залі́зних заві́с (genitive plural)


живіт

来自原始斯拉夫語 *životъ。

žyvít (romanization)
живота́
животи́ (nominative plural)
животі́в (genitive plural)


здаватися

zdavátysja (romanization)
зда́тися (perfective)

Uk-здаватися.ogg


згодний

Uk-згодний.ogg


збройні сили

zbrójni sýly (romanization)
збро́йних си́л


замовлення

замовля́ти (zamovljáty) + -ення (-ennja)

zamóvlennja (romanization)
замо́влення
замо́влення (nominative plural)
замо́влень (genitive plural)

Uk-замовлення.ogg


ділити

来自原始斯拉夫語 *děliti。

dilýty (romanization)
поділи́ти (perfective)
розділи́ти (perfective)


згадувати

zháduvaty (romanization)
згада́ти (perfective)

Uk-згадувати.ogg

回憶，追憶，想起，回想，憶起


заздрити

zázdryty (romanization)
поза́здрити (perfective)

Uk-заздрити.ogg

+ 與格或на (na) + 賓格


займенник

zajménnyk (romanization)
займе́нника
займе́нники (nominative plural)
займе́нників (genitive plural)


електрон

elektrón (romanization)
електро́на
електро́ни (nominative plural)
електро́нів (genitive plural)
електро́нний


захисник

zaxysnýk (romanization)
захисника́
захисники́ (nominative plural)
захисникі́в (genitive plural)
захисни́ця (feminine)

Uk-захисник.ogg


захоплюватися

zaxópljuvatysja (romanization)
захо́питися (perfective)

Uk-захоплюватися.ogg


звертатися

zvertátysja (romanization)
зверну́тися (perfective)

Uk-звертатися.ogg


дівер

继承自原始斯拉夫語 *děverь。

díver (romanization)
ді́вера
ді́вери (nominative plural)
ді́верів (genitive plural)


жити

来自原始斯拉夫語 *žiti。与立陶宛語 gyventi、梵語 जीवति (jīvati)、拉丁語 vīvō同源。


дуріан

來自英語 durian，來自馬來語 durian，來自原始馬來語 *duri-an，來自(西部) 原始馬來-波利尼西亞語 *duʀi-an。

durián (romanization)
дуріа́ну
дуріа́ни (nominative plural)
дуріа́нів (genitive plural)


засновувати

zasnóvuvaty (romanization)
заснува́ти (perfective)

Uk-засновувати.ogg


електромагнетизм

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-електромагнетизм.wav


землетрус

zemletrús (romanization)
землетру́су
землетру́си (nominative plural)
землетру́сів (genitive plural)


зв'язок

zvʺjázok (romanization)
зв'я́зку
зв'я́зки (nominative plural)
зв'я́зків (genitive plural)

音頻 (зв'язо́к)


заборонений

Uk-заборонений.ogg

заборони́ти 完 (zaboronýty) 的被動態形容詞性過去時分詞


заборонений

Uk-заборонений.ogg


зберігати

zberiháty (romanization)
зберегти́ (perfective)

Uk-зберігати.ogg


злива

zlýva (romanization)
зли́ви
зли́ви (nominative plural)
злив (genitive plural)


електрика

eléktryka (romanization)
еле́ктрики
електри́чний

Uk-електрика.ogg


електрика

Uk-електрика.ogg

еле́ктрик (eléktryk) 的屬格/賓格單數


електронний

Uk-електронний.ogg


експлуатувати

Uk-експлуатувати.ogg


залоза

来自原始斯拉夫語 *želza。与俄語 железа́ (železá)同源。

záloza (romanization)
за́лози
за́лози (nominative plural)
за́лоз (genitive plural)


жовчний міхур

žóvčnyj mixúr (romanization)
жо́вчного міхура́
жо́вчні міхури́ (nominative plural)
жо́вчних міхурі́в (genitive plural)


злий

来自原始斯拉夫語 *zъlъ。

zlyj (romanization)
злі́ший (comparative)
зло


залізниця

залі́зний (zalíznyj) + -иця (-ycja)。对比捷克語 železnice。

zaliznýcja (romanization)
залізни́ці
залізни́ці (nominative plural)
залізни́ць (genitive plural)
залізни́чний

Uk-залізниця.ogg


зайнятий

Uk-зайнятий.ogg

зайня́ти (zajnjáty) 的被動態形容詞性過去時分詞


зайнятий

Uk-зайнятий.ogg


енциклопедія

encyklopédija (romanization)
енциклопе́дії
енциклопе́дії (nominative plural)
енциклопе́дій (genitive plural)
енциклопеди́чний

Uk-енциклопедія.ogg

Вікіпедія — ві́льна енциклопе́дія

维基百科——自由的百科全書

Мій ба́тько ― ходя́ча енциклопе́дія.

我的父親是一部行走的百科全書。


евтаназія

借自古希臘語 εὐθανασία (euthanasía)，來自εὐ- (eu-, “好”) + θάνατος (thánatos, “死亡”)。對照俄語 эвтана́зия (evtanázija)、白俄羅斯語 эўтана́зія (eŭtanázija)、波蘭語 eutanazja。


експлуатація

ekspluatácija (romanization)
експлуата́ції
експлуатаці́йний

Uk-експлуатація.ogg


заперечення

来自запере́чити (zaperéčyty) + -ення (-ennja)。对比波蘭語 zaprzeczenie。

zaperéčennja (romanization)
запере́чення
запере́чення (nominative plural)
запере́чень (genitive plural)

Uk-заперечення.ogg

запере́чити 完 (zaperéčyty) 的動詞性名詞


звичайний

Uk-звичайний.ogg


задовільний

与白俄羅斯語 здаво́льны (zdavólʹny)同源。

zadovílʹnyj (romanization)
задові́льно
задові́льність (abstract-noun)

Uk-задовільний.ogg


звинувачення

zvynuváčennja (romanization)
звинува́чення
звинува́чення (nominative plural)
звинува́чень (genitive plural)

Uk-звинувачення.ogg

звинува́тити 完 (zvynuvátyty) 的動詞性名詞


діагностика

借自古希臘語 διαγνωστικός (diagnōstikós)。对比俄語 диагно́стика (diagnóstika)、白俄羅斯語 дыягно́стыка (dyjahnóstyka)。

diahnóstyka (romanization)
діагно́стики
діагности́чний


діагностика

діагно́стик (diahnóstyk) 的屬格/賓格單數


неба

не́бо (nébo) 的屬格單數


злочин

來自зло (zlo) + чинити (čynyty)。

zlóčyn (romanization)
зло́чину
зло́чини (nominative plural)
зло́чинів (genitive plural)


журавель

来自古東斯拉夫語 жеравль (žeravlĭ)，来自原始斯拉夫語 *žeravľь。同源词有白俄羅斯語 жураве́ль (žuravjélʹ)和俄語 жура́вль (žurávlʹ)。

žuravélʹ (romanization)
журавля́
журавлі́ (nominative plural)
журавлі́в (genitive plural)

Uk-журавель.ogg


залупа

zalúpa (romanization)
залу́пи
залу́пи (nominative plural)
залу́п (genitive plural)


Лариса

源自古希臘語 Λάρισα (Lárisa)。

Larýsa (romanization)
Лари́си
Лари́си (nominative plural)
Лари́с (genitive plural)

，Larysa，源自古希臘語的女性人名，等價於英語Larissa


Мавританія

Mavrytánija (romanization)
Маврита́нії
маврита́нський

毛里塔尼亞，茅利塔尼亞（國家名，位於西非）


Мінськ

Minsʹk (romanization)
Мі́нська
мі́нський

明斯克（首都名，位於白俄羅斯）

у/в Мі́нську

у/в Мінськ, до Мі́нська

з Мі́нська


Індійський океан

Indíjsʹkyj okeán (romanization)
Інді́йського океа́ну


Європейський Союз

Jevropéjsʹkyj Sojúz (romanization)
Європе́йського Сою́зу

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Європейський Союз.wav


Антананаріву

塔那那利佛（首都名，位於馬達加斯加）


Атлантичний океан

Atlantýčnyj okeán (romanization)
Атланти́чного океа́ну

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Атлантичний океан.wav


Євфрат

幼發拉底河（河名，位於西亞）


Жовте море

Žóvte móre (romanization)
Жо́втого мо́ру


Єнісей

葉尼塞河（河名，位於俄羅斯西伯利亞）


Аделаїда

阿德萊德（城市名，位於澳大利亞）


Егейське море

Ehéjsʹke móre (romanization)
Еге́йського мо́ру


Індокитай

Indokytáj (romanization)
Індокита́я
індокита́йський

印度支那，中南半島（半島名，位於東南亞）


Іркутськ

Irkútsʹk (romanization)
Ірку́тська
ірку́тський

伊爾庫茨克（城市名，位於俄羅斯）


Ер-Ріяд

利雅得（首都名，位於沙特阿拉伯）


Альпи

Álʹpy (romanization)
Альп
а́льпійський

阿爾卑斯山（山脈名，位於中歐）


Вальпараїсо

瓦爾帕萊索（城市名，位於智利）


Кіто

基多（首都名，位於厄瓜多爾）


Малаві

馬拉維，馬拉威（國家名，位於非洲）


Валенсія

Valénsija (romanization)
Вале́нсії
вале́нсійський

瓦倫西亞，巴倫西亞，華倫西亞（城市名，位於西班牙加泰羅尼亞）


Ліма

利馬（首都名，位於秘魯）


Лісабон

Lisabón (romanization)
Лісабо́на
лісабо́нський

里斯本（首都名，位於葡萄牙）


Калінінград

Kalininhrád (romanization)
Калінінгра́да
калінінгра́дський

加里寧格勒（城市名，位於俄羅斯）


Абіджан

阿比讓（城市名，位於科特迪瓦）


Андижан

安集延（城市名，位於吉爾吉斯斯坦）


Лодзь

羅茲（城市名，位於波蘭）


Бельгія

比利時（國家名，位於西歐）


Мертве море

Mértve móre (romanization)
Ме́ртвого мо́ру


Монровія

蒙羅維亞（首都名，位於利比里亞）


Мурманськ

Múrmansʹk (romanization)
Му́рманська
му́рманський

摩爾曼斯克（城市名，位於俄羅斯）


Найробі

內羅畢，奈洛比（首都名，位於肯尼亞）


Мекка

麥加（城市名，位於沙特阿拉伯漢志）


Монголія

蒙古，蒙古國（國家名，位於亞洲）


Новокузнецьк

新庫茲涅茨克（城市名，位於俄羅斯克麥羅沃 州）


Молдова

Moldóva (romanization)
Молдо́ви
молда́вський
молдо́вський

Молда́вія

摩爾多瓦（國家名，位於東歐）

摩爾多瓦（國家名，位於東歐）


Ряшів

借自波蘭語 Rzeszów。

Rjášiv (romanization)
Ря́шіва
ря́шівський

Же́шув

熱舒夫（城市名，位於波蘭）

熱舒夫（城市名，位於波蘭）


Словаччина

Slováččyna (romanization)
Слова́ччини
слова́цький

斯洛伐克（國家名，位於中歐）


Сахалін

Saxalín (romanization)
Сахалі́на
сахалі́нський

薩哈林島，庫頁島（島名，位於俄羅斯）


Свазіленд

Есваті́ні

斯威士蘭，史瓦濟蘭（國家名，位於非洲）

斯威士蘭，史瓦濟蘭（國家名，位於非洲）


Португалія

葡萄牙（國家名，位於歐洲）


Сирія

Sýrija (romanization)
Си́рії
сирі́йський

敘利亞（國家名，位於亞洲）


Роттердам

Rotterdám (romanization)
Роттерда́ма
роттерда́мський

鹿特丹（城市名，位於荷蘭）


Сідней

悉尼（城市名，位於澳大利亞新南威爾士）


Сомалі

索馬里，索馬利亞（國家名，位於東非）


Суми

Súmy (romanization)
Sumý (romanization)
Сум
сумськи́й

蘇梅（城市名，位於烏克蘭）


Стокгольм

Stokhólʹm (romanization)
Стокго́льма
стокго́льмський

斯德哥爾摩（首都名，位於瑞典）


Туркменістан

Туркме́нія

土庫曼斯坦，土庫曼（國家名，位於中亞）

土庫曼斯坦，土庫曼（國家名，位於中亞）


Уссурійськ

Ussuríjsʹk (romanization)
Уссурі́йська
уссурі́йський

烏蘇里斯克，雙城子（城市名，位於俄羅斯濱海邊疆區）


Хабаровськ

Xabárovsʹk (romanization)
Хаба́ровська
хаба́ровський

哈巴羅夫斯克，伯力（城市，行政中心名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）


Хакасія

Xakásija (romanization)
Хака́сії
хака́ський

哈卡斯（共和國名，位於俄羅斯）


Червоне море

Červóne móre (romanization)
Черво́ного мо́ру


Чилі

智利（國家名，位於南美洲）


Чернігів

Černíhiv (romanization)
Черні́гова
черні́гівський

Uk-Чернігів.ogg

切爾尼戈夫（城市名，位於烏克蘭）


Челябінськ

Čeljábinsʹk (romanization)
Челя́бінська
челя́бінський

車里雅賓斯克（州名，位於俄羅斯）

車里雅賓斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯車里雅賓斯克 州）


Алеппо

阿勒頗（城市名，位於敘利亞）

阿勒頗（省名，位於敘利亞）


або

源自古烏克蘭語 або (abo)。


обіцянка

源自обіця́ти (obicjáty, “承諾”)。

obicjánka (romanization)
обіця́нки
обіця́нки (nominative plural)
обіця́нок (genitive plural)

Uk-обіцянка.ogg


обіцяти

借自波蘭語 obiecać，源自原始斯拉夫語 *oběťati。代替本土的古東斯拉夫語 обѣчати (oběčati)。
對比白俄羅斯語 абяца́ць (abjacácʹ)，其借自同一波蘭語詞；也對比俄語 обеща́ть (obeščátʹ)，其借自教會斯拉夫語。

obicjáty (romanization)
пообіця́ти (perfective)

Uk-обіцяти.ogg


азербайджанець

Азербайджа́н (Azerbajdžán) + -ець (-ecʹ)

azerbajdžánecʹ (romanization)
азербайджа́неця
азербайджа́неці (nominative plural)
азербайджа́неців (genitive plural)
азербайджа́нка (feminine)


родзинки

родзи́нка (rodzýnka) 的屈折变化形式：
屬格單數

родзи́нка (rodzýnka) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


ізюм

源自突厥語族的借詞，最終源自原始突厥語 *yüŕüm (“葡萄”)。對照俄語 изю́м (izjúm, “葡萄乾”)。和鄂圖曼土耳其語 اوزوم (üzüm, “葡萄”)、維吾爾語 ئۈزۈم (üzüm)、土耳其語 üzüm、阿塞拜疆語 үзүм (üzüm)、楚瓦什語 иҫӗм (iś̬ĕm)、哈薩克語 жүзім (jüzım)、韃靼語 йөзем (yözem)、烏茲別克語 uzum 同源。


чоловічий рід

čolovíčyj rid (romanization)
чолові́чого ро́ду
чолові́чі роди́ (nominative plural)
чолові́чих роді́в (genitive plural)


зовсім

十分，……極了，……死了


зникати

znykáty (romanization)
зни́кнути (perfective)

Uk-зникати.ogg


зрілий

zrílyj (romanization)
зрі́лість (abstract-noun)


зміна

zmína (romanization)
змі́ни
змі́ни (nominative plural)
змін (genitive plural)


знижка

znýžka (romanization)
зни́жки
зни́жки (nominative plural)
зни́жок (genitive plural)


кабінет

kabinét (romanization)
кабіне́ту
кабіне́ти (nominative plural)
кабіне́тів (genitive plural)

Uk-кабінет.ogg


кальцій

kálʹcij (romanization)
ка́льцію
ка́льцієвий


зручність

zrúčnistʹ (romanization)
зру́чності
зру́чности
зру́чності (nominative plural)
зру́чностей (genitive plural)

Uk-зручність.ogg


класичний

Uk-класичний.ogg


кавоварка

kavovárka (romanization)
кавова́рки
кавова́рки (nominative plural)
кавова́рок (genitive plural)

Uk-кавоварка.ogg


кампанія

kampánija (romanization)
кампа́нії
кампа́нії (nominative plural)
кампа́ній (genitive plural)


колишній

Uk-колишній.ogg


значення

znáčennja (romanization)
зна́чення
зна́чення (nominative plural)
зна́чень (genitive plural)
значеннє́вий

Uk-значення.ogg


зручний

zrúčnyj (romanization)
зручні́ший (comparative)
найзручні́ший (superlative)
зру́чно

Uk-зручний.ogg


кожному своє

ко́жномусвоє́