ранку

ра́нок (ránok) 的屈折变化形式：
屬格單數

ра́нок (ránok) 的屈折变化形式：
與格單數

ра́нок (ránok) 的屈折变化形式：
方位格單數

ра́нок (ránok) 的屈折变化形式：
呼格單數


що-

構成副詞和形容詞，表示在每個給定的時間段内發生的情況 副詞

що- (ščo-) + ра́нку (ránku) → щора́нку (ščoránku, “每個早晨”)

що- (ščo-) + дня (dnja) → щодня́ (ščodnjá, “每天，每日”)

що- (ščo-) + ти́жня (týžnja) → щоти́жня (ščotýžnja, “每週”)

構成副詞和形容詞，表示在每個給定的時間段内發生的情況 形容詞

щоде́нний (ščodénnyj, “每日的”)

щомі́сячний (ščomísjačnyj, “每月的”)

щорі́чний (ščoríčnyj, “每年的”)


щоранку

源自 що- (ščo-) + ра́нку (ránku)，ра́нок (ránok, “早晨”)的屬格單數。


литовець

源自 Литва́ (Lytvá) + -ець (-ecʹ)。對照俄語 лито́вец (litóvec)、白俄羅斯語 літо́вец (litóvjec)。

lytóvecʹ (romanization)
лито́вця
лито́вці (nominative plural)
лито́вців (genitive plural)
лито́вка (feminine)


мілітаризація

與俄語 милитариза́ция (militarizácija)、白俄羅斯語 мілітарыза́цыя (militaryzácyja) 和波蘭語 militaryzacja同源。


кіннота

源自 кі́нний (kínnyj) + -о́та (-óta)。


спецоперація

спеціа́льна опера́ція (speciálʹna operácija, “特種作戰”) 的首字母縮略詞。對照俄語 спецопера́ция (specoperácija)。

specoperácija (romanization)
спецопера́ції
спецопера́ції (nominative plural)
спецопера́цій (genitive plural)


демілітаризація

與俄語 демилитариза́ция (demilitarizácija) 和波蘭語 demilitaryzacja同源。


кавалерія

借自法語 cavalerie，源自意大利語 cavalleria。對照俄語 кавале́рия (kavalérija)、白俄羅斯語 кавале́рыя (kavaljéryja)、波蘭語 kawaleria。

kavalérija (romanization)
кавале́рії
кавалері́йський


мобілізувати

借自波蘭語 mobilizować，源自 法語 mobiliser + -увати (-uvaty)。 對照俄語 мобилизова́ть (mobilizovátʹ)、白俄羅斯語 мабілізава́ць (mabilizavácʹ)。

mobilizuváty (romanization)
мобілізо́вувати^([rare]) (imperfective)


аварка

avárka (romanization)
ава́рки
ава́рки (nominative plural)
ава́рок (genitive plural)
ава́рець (masculine)


року

рік (rik) 的屈折变化形式：
屬格單數

рік (rik) 的屈折变化形式：
與格單數

рік (rik) 的屈折变化形式：
呼格單數


радій

ра́дий (rádyj) 的與格/方位格陰性單數


радій

раді́ти (radíty) 的第二人稱單數命令式


фейк

fejk (romanization)
фе́йку
фе́йки (nominative plural)
фе́йків (genitive plural)
фе́йковий


воротар

源自 воро́та (voróta) + -а́р (-ár)。與白俄羅斯語 варата́р (varatár)、俄語 врата́рь (vratárʹ)同源。

vorotár (romanization)
воротаря́
воротарі́ (nominative plural)
воротарі́в (genitive plural)

Uk-воротар.ogg


Гамбург

Hámburh (romanization)
Га́мбурга
га́мбурзький

漢堡（城市名，位於德國）


блідий

繼承自原始斯拉夫語 *blědъ。


невидимість

неви́димий (nevýdymyj, “不可見的”) + -ість (-istʹ, 構成名詞的後綴)。

nevýdymistʹ (romanization)
неви́димості
неви́димости

Uk-невидимість.ogg


єна

借自日語 円 (en)。

jéna (romanization)
є́ни
є́ни (nominative plural)
єн (genitive plural)


видимість

ви́димий (výdymyj, “可見的”) + -ість (-istʹ, 構成名詞的後綴)。對照俄語 ви́димость (vídimostʹ)。

výdymistʹ (romanization)
ви́димості
ви́димости

Uk-видимість.ogg


єрь

借自教會斯拉夫語 ѥрь (jerĭ)。

jer (romanization)
є́рі
є́рі (nominative plural)
є́рей (genitive plural)

字母 Ь ь 的名稱，現在稱作 мягки́й знак (mjahkýj znak, “軟音符號”)

同類詞：є́рик (jéryk)


віддаль

可能源自від- (vid-) + даль (dalʹ)，也可能是віддали́ти (viddalýty) 的動詞派生詞。

víddalʹ (romanization)
ві́ддалі
ві́ддалі (nominative plural)
ві́ддалей (genitive plural)

Uk-віддаль.ogg


вохра

經由波蘭語 ochra 借自拉丁語 ochra，最终源自古希臘語 ὤχρα (ṓkhra)。


ілюзія

源自拉丁語 illūsiō。對照俄語 иллю́зия (illjúzija)、波蘭語 iluzja。

iljúzija (romanization)
ілю́зії
ілю́зії (nominative plural)
ілю́зій (genitive plural)


напівбог

napivbóh (romanization)
напівбо́га
напівбоги́ (nominative plural)
напівбогі́в (genitive plural)
напівбоги́ня (feminine)


Юґославія

Югосла́вія (Juhoslávija)的另一種寫法


юний

借自教會斯拉夫語 юнъ (junŭ)，源自原始斯拉夫語 *junъ。


Югославія

南斯拉夫（前國家名，位於東南歐的巴爾幹半島）


сіонізм

源自 Сіо́н (Sión) + -ізм (-izm)。對照俄語 сиони́зм (sionízm)、白俄羅斯語 сіяні́зм (sijanízm)、波蘭語 syjonizm。


юдаїзм

借自古希臘語 Ἰουδαϊσμός (Ioudaïsmós)。對照俄語 иудаи́зм (iudaízm)、白俄羅斯語 іўдаі́зм (iŭdaízm)、波蘭語 judaizm。


мощі

借自教會斯拉夫語 мощи (mošti)，мошть (moštĭ) 的複數，源自原始斯拉夫語 *mȍťь。міць (micʹ)和міч (mič)的同源對似詞。


іудаїзм

юдаї́зм (judajízm)的另一種寫法: 猶太教


Іосифъ

Iósyf (romanization)
Іо́сифа
Іо́сифи (nominative plural)

Йо́сип (Jósyp)的已棄用拼寫

Йо́сиф (Jósyf)的已棄用拼寫

Іо́сип (Iósyp)的已棄用拼寫

О́сип (Ósyp)的已棄用拼寫


косар

kosár (romanization)
коса́ря
коса́рі (nominative plural)
коса́рів (genitive plural)


косар

盲蛛（蛛形綱底下的一個目，陸生無毒，腿通常很長）


ссав

сса́ти (ssáty) 的過去時陽性單數


синка

сино́к (synók) 的屬格/賓格單數


тезко

tézko (romanization)
те́зка
те́зки (nominative plural)
те́зків (genitive plural)
те́зка (feminine)


сідло

繼承自原始斯拉夫語 *sedъlo。

sidló (romanization)
сідла́
сі́дла (nominative plural)
сідл (genitive plural)


абвер

ábver (romanization)
а́бверу
а́бверівський

阿勃維爾 （1921年至1944年間的德國軍事情報機構）


упосля

потім

然後，後來，不久後，過了一會兒

пізніше

然後，後來，不久後，過了一會兒

згодом

然後，後來，不久後，過了一會兒

然後，後來，不久後，過了一會兒


ґвалт

繼承自古烏克蘭語 кгвалтъ (gvalt)、гвалтъ (hvalt)、ґвалтъ (gvalt)，經由古波蘭語 gwałt (波蘭語 gwałt)，源自中古高地德語 gewalt (“力量”)。

gvalt (romanization)
ґва́лту
ґва́лти (nominative plural)
ґва́лтів (genitive plural)


італомовний

源自 італ(і́йський) (ital(íjsʹkyj), “意大利的”) + -о- (-o-) + мо́ва (móva, “語言”) + -ний (-nyj)

以意大利語書寫或口語表達的


абсолютний

абсолю́т (absoljút) + -ний (-nyj)。和俄語 абсолю́тный (absoljútnyj)、白俄羅斯語 абсалю́тны (absaljútny)、波蘭語 absolutny 同源。

Uk-абсолютний.ogg


абстрактний

可分析為 абстра́кт (abstrákt) + -ний (-nyj)。對照俄語 абстра́ктный (abstráktnyj)、白俄羅斯語 абстра́ктны (abstráktny)、波蘭語 abstrakcyjny。

abstráktnyj (romanization)
абстрактні́ший (comparative)
абстра́ктно


ювелірний

源自 ювелі́р m (juvelír, “珠寶商”) + -ний (-nyj)。對照俄語 ювели́рный (juvelírnyj)、白俄羅斯語 ювелі́рны (juvjelírny)。

Uk-ювелірний.ogg


автентичний

源自 拉丁語 authenticus + -ний (-nyj)。對照俄語 аутенти́чный (autentíčnyj)、白俄羅斯語 аўтэнты́чны (aŭtentýčny)、波蘭語 autentyczny。

avtentýčnyj (romanization)
автенти́чність (abstract-noun)

Uk-автентичний.ogg


авгіїв

儘管 авгі́їв 更接近希臘語的原始形式，а́вгіїв 被認為是書面規範。


аварійний

源自 ава́рія f (avárija) + -ний (-nyj)。對照俄語 авари́йный (avaríjnyj)、白俄羅斯語 авары́йны (avarýjny)、波蘭語 awaryjny。


йорданський

源自 Йорда́н (Jordán) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 иорда́нский (iordánskij)、白俄羅斯語 іарда́нскі (iardánski)。


автобіографічний

源自 автобіогра́фія (avtobiohráfija) + -і́чний (-íčnyj)。對照俄語 автобиографи́чный (avtobiografíčnyj) 和 автобиографи́ческий (avtobiografíčeskij)、白俄羅斯語 аўтабіяграфі́чны (aŭtabijahrafíčny)、波蘭語 autobiograficzny。

avtobiohrafíčnyj (romanization)
автобіографі́чно
автобіографі́чність (abstract-noun)

Uk-автобіографічний.ogg


абсурдний

源自 абсу́рд (absúrd) + -ний (-nyj)。對照俄語 абсу́рдный (absúrdnyj)。

Uk-абсурдний.ogg


ймовірний

源自 йму (jmu, йня́ти (jnjáty) 的現在時形式) + ві́ра (víra, “信念，信任”) + -ний (-nyj)。

jmovírnyj (romanization)
ймові́рно
ймові́рність (abstract-noun)

Uk-ймовірний.ogg

імові́рний (imovírnyj)的另一種寫法


авіаційний

源自 авіа́ція (aviácija) + -ний (-nyj)。對照俄語 авиацио́нный (aviaciónnyj)、白俄羅斯語 авіяцы́йны (avijacýjny)、波蘭語 awiacyjny。

航空的，航空學的，航天的，飛行器的

авіаці́йна промисло́вість

авіаці́йний заво́д

авіаці́йний уда́р


юнацький

源自 юна́к (junák) + -цький (-cʹkyj)。對照白俄羅斯語 юна́цкі (junácki)、波蘭語 junacki。

Uk-юнацький.ogg

青年的，少年的，青少年的

юна́цька кома́нда

юна́цький турні́р

юна́цький чемпіона́т


ударом

уда́р (udár) 的工具格單數


ударами

уда́р (udár) 的工具格複數


насрати

nasráty (romanization)
сра́ти (imperfective)


витерти

výterty (romanization)
витира́ти (imperfective)

Uk-витерти.ogg


вибороти

源自 ви́- (vý-) + боро́ти (boróty)。

výboroty (romanization)
вибо́рювати (imperfective)

завоюва́ти

（經努力或奮鬥而）贏得，獲得

здобу́ти

（經努力或奮鬥而）贏得，獲得

（經努力或奮鬥而）贏得，獲得


могти

繼承自原始斯拉夫語 *moťi。

mohtý (romanization)
змогти́ (perfective)


лягти

繼承自原始斯拉夫語 *leťi。

ljahtý (romanization)
ляга́ти (imperfective)


потерпіти

源自 по- (po-) + терпі́ти (terpíty)。對照俄語 потерпе́ть (poterpétʹ)、白俄羅斯語 пацярпе́ць (pacjarpjécʹ)。

poterpíty (romanization)
терпі́ти (imperfective)

Uk-потерпіти.ogg


увімкнути

uvimknúty (romanization)
умика́ти (imperfective)

打開（將開關轉到「開」的位置）

啟用。啟動，開通（電子或機械設備的功能）


вторгнутися

源自 вторга́тися (vtorhátysja) + -нути (-nuty)。對照俄語 вто́ргнуться (vtórgnutʹsja)。

vtórhnutysja (romanization)
вторга́тися (imperfective)


вибрати

源自 ви- (vy-) + бра́ти 非完 (bráty)。對照俄語 вы́брать (výbratʹ)、白俄羅斯語 вы́браць (výbracʹ)、波蘭語 wybrać。

výbraty (romanization)
вибира́ти (imperfective)

Uk-вибрати.ogg


сісти

繼承自古東斯拉夫語 сѣсти (sěsti)，繼承自原始斯拉夫語 *sěsti。

sísty (romanization)
сіда́ти (imperfective)


волокти

繼承自原始斯拉夫語 *velťi。

voloktý (romanization)
поволокти́ (perfective)
приволокти́ (perfective)

Uk-волокти.ogg

Вона́ жалі́лась, що після́ купа́ння нена́че розімлі́ла й ле́две воло́че но́ги.

她抱怨說，洗完澡後，她似乎變得懶散，幾乎不能拖著腿。

Voná žalílasʹ, ščo pisljá kupánnja nenáče rozimlíla j lédve volóče nóhy.


досягнути

源自 до- (do-) + сягну́ти (sjahnúty) 或 досяга́ти (dosjaháty) + -ну́ти (-núty)。對照俄語 досягну́ть (dosjagnútʹ)、白俄羅斯語 дасягну́ць (dasjahnúcʹ)、波蘭語 dosięgnąć。

dosjahnúty (romanization)
досяга́ти (imperfective)

Uk-досягнути.ogg


привернути

pryvernúty (romanization)
приверта́ти (imperfective)

Uk-привернути.ogg

приверну́ти ува́гу


сміятися

smijátysja (romanization)
розсмія́тися (perfective)

Uk-сміятися.ogg


допомогти

繼承自原始斯拉夫語 *pomagati。對照捷克語 pomáhat。

dopomohtý (romanization)
допомага́ти (imperfective)

Uk-допомогти.ogg


ввімкнути

vvimknúty (romanization)
вмика́ти (imperfective)

Uk-ввімкнути.ogg

ввімкну́ти (vvimknúty)（用在元音之後）和увімкну́ти (uvimknúty)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

打開（將開關轉到「開」的位置）

啟用。啟動，開通（電子或機械設備的功能）


вигукнути

源自 ви́- (vý-) + гукну́ти (huknúty)。

výhuknuty (romanization)
вигу́кувати (imperfective)

Uk-вигукнути.ogg


вимерти

和俄語 вы́мереть (výmeretʹ)、白俄羅斯語 вы́мерці (výmjerci)、波蘭語 wymrzeć 同源。

výmerty (romanization)
вимира́ти (imperfective)

（地方）變得荒涼、人口稀少


тягнути

繼承自原始斯拉夫語 *tęgnǫti。

tjahnúty (romanization)
потягну́ти (perfective)

Uk-тягнути.ogg

тягну́ти (tjahnúty) 和 тягти́ (tjahtý)、потягну́ти (potjahnúty)，以及 потягти́ (potjahtý) 屬於烏克蘭語中的具體動詞；其對應的抽象動詞分別為 тяга́ти (tjaháty) 和 потяга́ти (potjaháty)。


виникнути

源自 ви́- (vý-) + ни́кнути 非完 (nýknuty)。對照白俄羅斯語 вы́нікнуць (výniknucʹ)、波蘭語 wyniknąć。

výnyknuty (romanization)
виника́ти (imperfective)

Uk-виникнути.ogg


пішохід

пі́ший (píšyj) + -о- (-o-) + хід (xid)。對照俄語 пешехо́д (pešexód)、白俄羅斯語 пешахо́д (pješaxód)。

pišoxíd (romanization)
пішохо́да
пішохо́ди (nominative plural)
пішохо́дів (genitive plural)
пішохі́дний


пішак

源自 пі́ший (píšyj) + -а́к (-ák)。對照塞爾維亞-克羅地亞語 пѐша̄к / pèšāk。

pišák (romanization)
пішака́
пішаки́ (nominative plural)
пішакі́в (genitive plural)

傀儡，走卒（被操纵或被利用来达到某种目的的人）

古代乌克兰的非官方土地单位，相當於0.5公顷至5公顷


Іка

伊卡（城市名，位於秘魯伊卡）


школи

шко́ла (škóla) 的屈折变化形式：
屬格單數

шко́ла (škóla) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


швець

繼承自原始斯拉夫語 *šьvьcь。

švecʹ (romanization)
шевця́
шевці́ (nominative plural)
шевці́в (genitive plural)


десятикутник

де́сять (désjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

desjatykútnyk (romanization)
десятику́тника
десятику́тники (nominative plural)
десятику́тників (genitive plural)


дванадцятикутник

двана́дцять (dvanádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

dvanadcjatykútnyk (romanization)
дванадцятику́тника
дванадцятику́тники (nominative plural)
дванадцятику́тників (genitive plural)


чотирнадцятикутник

чотирна́дцять (čotyrnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

čotyrnadcjatykútnyk (romanization)
чотирнадцятику́тника
чотирнадцятику́тники (nominative plural)
чотирнадцятику́тників (genitive plural)


сімнадцятикутник

сімна́дцять (simnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

simnadcjatykútnyk (romanization)
сімнадцятику́тника
сімнадцятику́тники (nominative plural)
сімнадцятику́тників (genitive plural)


Мальдіви

Malʹdívy (romanization)
Мальді́вів
мальді́вський

Мальді́вська Респу́бліка

馬爾代夫（島國名，位於南亞）

馬爾代夫（島國名，位於南亞）


мальдівський

源自 Мальді́ви (Malʹdívy) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 мальди́вский (malʹdívskij)。

Мальді́вська Респу́бліка

Мальді́вська мо́ва

馬爾代夫的語言，迪維希語


гірчиця

繼承自原始斯拉夫語 *gorьčica。同時可以分解為гірки́й (hirkýj, “苦的”) + -и́ця (-ýcja)。

hirčýcja (romanization)
гірчи́ці
гірчи́чний

Uk-гірчиця.ogg


шістнадцятикутник

шістна́дцять (šistnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

šistnadcjatykútnyk (romanization)
шістнадцятику́тника
шістнадцятику́тники (nominative plural)
шістнадцятику́тників (genitive plural)


Богдан

繼承自原始斯拉夫語 *Bogъdanъ。

Bohdán (romanization)
Богда́на
Богда́ни (nominative plural)
Богда́нів (genitive plural)
Богда́на (feminine)


незалежно

源自 незале́жний (nezaléžnyj) + -о (-o)。對照白俄羅斯語 незале́жна (njezaljéžna)、波蘭語 niezależnie。


множинний

множина́ (množyná) + -ни́й (-nýj)

Uk-множинний.ogg


капелюх

kapeljúx (romanization)
капелю́ха
капелю́хи (nominative plural)
капелю́хів (genitive plural)

Uk-капелюх.ogg


єр

借自教會斯拉夫語 ѥръ (jerŭ)。

jer (romanization)
є́ра
є́ри (nominative plural)
є́рів (genitive plural)

字母 Ъ ъ 的名稱，現在稱作 тверди́й знак (tverdýj znak, “硬音符號”)

同類詞：є́рик (jéryk)


здоровля

здоро́в'я (zdoróvʺja)的另一種寫法


помагати

繼承自原始斯拉夫語 *pomagati。

pomaháty (romanization)
помогти́ (perfective)

Uk-помагати.ogg


фарба

借自德語 Farbe，源自中古高地德語 varwe，源自古高地德語 farawa，源自原始日耳曼語 *farwō。也是 ба́рва (bárva)的同源對似詞。

fárba (romanization)
фа́рби
фа́рби (nominative plural)
фарб (genitive plural)


барза

借自羅馬尼亞語 barză。

bárza (romanization)
ба́рзи
ба́рзи (nominative plural)
барз (genitive plural)


етноґраф

etnógraf (romanization)
етно́ґрафа
етно́ґрафи (nominative plural)
етно́ґрафів (genitive plural)

етно́граф (etnóhraf)的另一種寫法


негура

借自羅馬尼亞語 negură。

néhura (romanization)
не́гури
не́гури (nominative plural)
не́гур (genitive plural)


канадський

源自 Кана́да (Kanáda) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 кана́дский (kanádskij)、白俄羅斯語 кана́дскі (kanádski)。


етнографія

源自古希臘語 ἔθνος (éthnos, “民族”) + γράφω (gráphō, “寫”)。


етнограф

etnóhraf (romanization)
етно́графа
етно́графи (nominative plural)
етно́графів (genitive plural)


етнографічний

етногра́фія (etnohráfija) + -і́чний (-íčnyj)

etnohrafíčnyj (romanization)
етнографі́чно
етнографі́чність (abstract-noun)


неґура

négura (romanization)
не́ґури
не́ґури (nominative plural)
не́ґур (genitive plural)

не́гура (néhura)的另一種寫法


мексиканський

源自 Ме́ксика (Méksyka, “墨西哥”) + -ан- (-an-) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 мексика́нский (meksikánskij)、白俄羅斯語 мексіка́нскі (mjeksikánski)、波蘭語 meksykański。


мексиканець

源自 Ме́ксика (Méksyka, “墨西哥”) + -ан- (-an-) + -ець (-ecʹ)。對照俄語 мексика́нец (meksikánec)、白俄羅斯語 мексіка́нец (mjeksikánjec)。

meksykánecʹ (romanization)
мексика́нця
мексика́нці (nominative plural)
мексика́нців (genitive plural)
мексика́нка (feminine)


Юрій

繼承自古東斯拉夫語 Гюрги (Gjurgi)，Георгий (Georgij) 的通俗形。Георгій (Heorhij)的同源對似詞。

Júrij (romanization)
Ю́рія
Ю́рії (nominative plural)
Ю́ріїв (genitive plural)

尤里，，Yuri男性人名，等價於英語George


фін

源自瑞典語 finne，源自古諾爾斯語 Finnr (“芬蘭人”)。對照俄語 финн (finn)、波蘭語 Fin。

fin (romanization)
фі́на
фі́ни (nominative plural)
фі́нів (genitive plural)
фі́нка (feminine)


фін

借自羅馬尼亞語 fin，源自通俗拉丁語 *fīliānus，源自拉丁語 fīlius。

fin (romanization)
фі́на
фі́ни (nominative plural)
фі́нів (genitive plural)
фі́на (feminine)


фін

фі́на (fína) 的屬格/賓格複數


Георгій

借自古希臘語 Γεώργιος (Geṓrgios)。

Heórhij (romanization)
Гео́ргія
Гео́ргії (nominative plural)
Гео́ргіїв (genitive plural)

格奧爾基，，Heorhiy男性人名，等價於英語George


косплей

借自英語 cosplay，源自日語 コスプレ (kosupure)，源自英語 costume play。


емір

源自鄂圖曼土耳其語 امیر (emir)，源自阿拉伯語 أَمِير (ʔamīr)。

emír (romanization)
емі́ра
емі́ры (nominative plural)


Буття

為 буття́ n (buttjá, “存在”) 的首字母大寫形式。

Кни́га Буття́


мною

я (ja) 的工具格單數


місяцевий

мі́сяць (mísjacʹ, “月亮”) + -е́вий (-évyj)。


місячний

мі́сяць (mísjacʹ, “月亮，月份”) + -ний (-nyj), 對照波蘭語 miesięczny。


мінімалізм

最终源自拉丁語 minimum。對照俄語 минимали́зм (minimalízm)、白俄羅斯語 мінімалі́зм (minimalízm)、波蘭語 minimalizm。


троль

借自瑞典語 troll。

trolʹ (romanization)
тро́ля
тролі́ (nominative plural)
тролі́в (genitive plural)


троль

тро́лити (trólyty) 的第二人稱單數命令式非完整體


пінгвін

pinhvín (romanization)
пінгві́на
пінгві́ни (nominative plural)
пінгві́нів (genitive plural)
пінгві́новий

Uk-пінгвін.ogg


Владиславович

祖名，源自 Владисла́в (Vladysláv, 等價於英語 Vladislav) + -ович (-ovyč)。

Vladyslávovyč (romanization)
Владисла́вовича
Владисла́вовичі (nominative plural)
Владисла́вовичів (genitive plural)
Владисла́вівна (feminine)


флейтистка

flejtýstka (romanization)
флейти́стки
флейти́стки (nominative plural)
флейти́сток (genitive plural)
флейти́ст (masculine)

флейти́ст (flejtýst, “長笛手，長笛演奏家”) 的陰性形


Владислав

繼承自古東斯拉夫語 Владиславъ (Vladislavŭ)，源自古波蘭語 Władysław，源自古捷克語 Vladislav，源自原始斯拉夫語 *Voldislavъ。

Vladysláv (romanization)
Владисла́ва
Владисла́ви (nominative plural)
Владисла́вів (genitive plural)
Владисла́ва (feminine)
Влад (diminutive)

男性人名，等價於英語Vladislav


ножа

ніж (niž) 的屬格單數


бачив

ба́чити (báčyty) 的陽性單數過去時非完整體


бачачи

ба́чити (báčyty) 的現在時副詞性分詞


бачиш

ба́чити (báčyty) 的第二人稱單數現在時非完整體


бачите

ба́чити (báčyty) 的第二人稱複數現在時非完整體


бачим

ба́чити (báčyty) 的第一人稱複數現在時非完整體


бачивши

ба́чити (báčyty) 的過去時副詞性分詞


бачимо

ба́чити (báčyty) 的第一人稱複數現在時非完整體


бачить

ба́чити (báčyty) 的第三人稱單數現在時非完整體


бачмо

ба́чити (báčyty) 的第一人稱複數命令式非完整體


бачили

ба́чити (báčyty) 的複數過去時直陳式非完整體


бачать

ба́чити (báčyty) 的第三人稱複數現在時非完整體


бачений

ба́чити (báčyty) 的過去時被動態分詞


бачено

ба́чити (báčyty) 的過去時被動態無人稱分詞


бач

ба́чити (báčyty) 的第二人稱單數命令式非完整體


бачте

ба́чити (báčyty) 的第二人稱複數命令式非完整體


будуть

бу́ти (búty) 的第三人稱複數將來時直陳式非完整體


бачу

ба́чити (báčyty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


закону

зако́н (zakón) 的屬格單數

зако́н (zakón) 的與格單數


побачити

pobáčyty (romanization)
ба́чити (imperfective)

Uk-побачити.ogg


бачила

ба́чити (báčyty) 的陰性單數過去時非完整體


дому

дім (dim) 的屈折变化形式：
屬格單數

дім (dim) 的屈折变化形式：
與格單數


бачило

ба́чити (báčyty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


побачення

源自 поба́чити (pobáčyty) + -ення (-ennja)

pobáčennja (romanization)
поба́чення
поба́чення (nominative plural)
поба́чень (genitive plural)

Uk-побачення.ogg


хід

xid (romanization)
хо́ду
хо́ди (nominative plural)
ходи́ (nominative plural)
хо́дів (genitive plural)
ході́в (genitive plural)


пивши

пи́ти (pýty) 的過去時副詞性非完整體分詞


ходивши

ходи́ти (xodýty) 的過去時副詞性分詞


ходив

ходи́ти (xodýty) 的陽性單數過去時非完整體


пило

пи́ти (pýty) 的中性單數過去時非完整體


ходим

ходи́ти (xodýty) 的第一人稱複數現在時非完整體


ходили

ходи́ти (xodýty) 的複數過去時非完整體


ходила

ходи́ти (xodýty) 的陰性單數過去時非完整體


ходило

ходи́ти (xodýty) 的中性單數過去時非完整體


ходите

ходи́ти (xodýty) 的第二人稱複數現在時非完整體


ходи

ходи́ти (xodýty) 的第二人稱單數命令式非完整體


ходи

хід (xid) 的主格複數


ходи

хода́ (xodá) 的屬格單數


ходи

хода́ (xodá) 的主格複數


оливкова олія

olývkova olíja (romanization)
оли́вкової олі́ї
оли́вкові олі́ї (nominative plural)
оли́вкових олі́й (genitive plural)


оливковий

源自 оли́вка (olývka) + -овий (-ovyj)。對照俄語 оли́вковый (olívkovyj)、白俄羅斯語 алі́ўкавы (alíŭkavy)、波蘭語 oliwkowy。

оливковий：


топонім

經由西歐語言，派生自古希臘語 τόπος (tópos, “地方，地點”) + ὄνομα (ónoma, “名字”)。對照俄語 топо́ним (topónim)、白俄羅斯語 тапо́нім (tapónim)、波蘭語 toponim。

topónim (romanization)
топо́німа
топо́німи (nominative plural)
топо́німів (genitive plural)


федеративний

源自 федера́ція (federácija) + -ний (-nyj)。對照俄語 федерати́вный (federatívnyj)。


Федеративна Республіка Німеччина

Federatývna Respúblika Niméččyna (romanization)
Федерати́вної Респу́бліки Німе́ччина

德意志聯邦共和國 西德的全稱

zh-Федеративна_Республіка_Німеччина-uk-name-xBIkFUyv

德意志聯邦共和國 統一後德國的全稱

zh-Федеративна_Республіка_Німеччина-uk-name-plsUteuG


ціанід

cianíd (romanization)
ціані́ду
ціані́ди (nominative plural)
ціані́дів (genitive plural)


салон

借自法語 salon (“客廳，會客室”)。

salón (romanization)
сало́ну
сало́ни (nominative plural)
сало́нів (genitive plural)
сало́нний


іржа

繼承自原始斯拉夫語 *rъďa。


Майя

借自古希臘語 Μαῖᾰ (Maîa)。

Májja (romanization)
Ма́йї
Ма́йї (nominative plural)
Майй (genitive plural)

，Maya或Mayya，源自古希臘語的女性人名


кав'ярня

kavʺjárnja (romanization)
кав'я́рні
кав'я́рні (nominative plural)
кав'я́рень (genitive plural)


горщик

hórščyk (romanization)
го́рщика
го́рщики (nominative plural)
го́рщиків (genitive plural)


посилати

繼承自原始斯拉夫語 *posylàti。等同於 по- (po-) + -сила́ти (-syláty)。

posyláty (romanization)
посла́ти (perfective)

Uk-посилати.ogg


критики

кри́тик (krýtyk) 的主格/呼格複數


критики

кри́тика (krýtyka) 的屬格單數


надсилати

源自 над- (nad-) + -сила́ти (-syláty)。對照白俄羅斯語 надсыла́ць (nadsylácʹ)、波蘭語 nadsyłać。

nadsyláty (romanization)
надісла́ти (perfective)

Uk-надсилати.ogg

надсила́ти по́штою


надіслати

源自 наді- (nadi-) + сла́ти (sláty)。對照白俄羅斯語 надасла́ць (nadaslácʹ)、波蘭語 nadesłać。

nadisláty (romanization)
надсила́ти (imperfective)

Uk-надіслати.ogg

надісла́ти по́штою


слати

繼承自原始斯拉夫語 *sъlati。

sláty (romanization)
посла́ти (perfective)


слати

繼承自原始斯拉夫語 *stьlati。

sláty (romanization)
посла́ти (perfective)
постели́ти (perfective)


послати

繼承自原始斯拉夫語 *posъlàti。等同於 по- (po-) + сла́ти (sláty)。

posláty (romanization)
посила́ти (imperfective)

Uk-послати.ogg


послати

源自 по- (po-) + сла́ти (sláty, “鋪床”)。

posláty (romanization)
сла́ти (imperfective)
стели́ти (imperfective)

Uk-послати.ogg

постели́ти 完 (postelýty)的另一種寫法


нова

нови́й (novýj) 的陰性主格單數


кіл

繼承自原始斯拉夫語 *kolъ。

kil (romanization)
кола́
коли́ (nominative plural)
колі́в (genitive plural)


кіл

繼承自原始斯拉夫語 *kolъ。

ко́ло (kólo) 的屬格複數


колоти

繼承自原始斯拉夫語 *kolti。


коло

繼承自原始斯拉夫語 *kȍlo。

kólo (romanization)
ко́ла
ко́ла (nominative plural)
кіл (genitive plural)

махове́ ко́ло


коло

繼承自原始斯拉夫語 *kȍlo。


автобусик

avtóbusyk (romanization)
авто́бусика
авто́бусики (nominative plural)
авто́бусиків (genitive plural)

авто́бус (avtóbus, “公共汽車”) 的指小詞


ровер

róver (romanization)
ро́вера
ро́вери (nominative plural)
ро́верів (genitive plural)


мотоцикла

мотоци́кл (motocýkl) 的屬格單數


велосипедистка

源自 велосипеди́ст (velosypedýst) + -ка (-ka)

velosypedýstka (romanization)
велосипеди́стки
велосипеди́стки (nominative plural)
велосипеди́сток (genitive plural)
велосипеди́ст (masculine)

велосипеди́ст (velosypedýst) 的陰性形：女性自行車騎手


словами

сло́во (slóvo) 的工具格複數


кошуля

繼承自原始斯拉夫語 *košuľa，源自通俗拉丁語 casula (“斗篷”)。

košúlja (romanization)
кошу́лі
кошу́лі (nominative plural)
кошу́ль (genitive plural)


бронхіт

源自拉丁語 bronchia + 新拉丁語 -ītis，源自古希臘語 βρόγχος (brónkhos) + -ῖτις (-îtis)。對照俄語 бронхи́т (bronxít)、白俄羅斯語 бранхі́т (branxít)。

bronxít (romanization)
бронхі́ту
бронхі́ти (nominative plural)
бронхі́тів (genitive plural)


Перун

繼承自古東斯拉夫語 Перунъ (Perunŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *Perunъ

Perún (romanization)
Перу́на
Перу́ни (nominative plural)
Перу́нів (genitive plural)


срака

sráka (romanization)
сра́ки
сра́ки (nominative plural)
срак (genitive plural)


дупа

可能借自波蘭語 dupa (“屁眼”)，源自原始斯拉夫語 *dupa (“洞”)。

dúpa (romanization)
ду́пи
ду́пи (nominative plural)
дуп (genitive plural)
ду́пний
ду́пка (diminutive)


священний

借自教會斯拉夫語 свѧщеньнъ (svęštenĭnŭ)。對照俄語 свяще́нный (svjaščénnyj)、白俄羅斯語 свяшчэ́нны (svjaščénny)。свя́че́ний (svjáčényj)的同源對似詞，該詞繼承自古東斯拉夫語。

Uk-священний.ogg


святий

繼承自原始斯拉夫語 *svętъ。


святий

繼承自原始斯拉夫語 *svętъ。

svjatýj (romanization)
свято́го
святі́ (nominative plural)
святи́х (genitive plural)
свята́ (feminine)

Свята́ О́льга


волею

во́ля (vólja) 的工具格單數


математичний

源自 матема́тика (matemátyka, “數學”) + -и́чний (-ýčnyj, 形容詞後綴)。對照俄語 математи́ческий (matematíčeskij)、白俄羅斯語 матэматы́чны (matematýčny)、波蘭語 matematyczny。

Uk-математичний.ogg


волі

во́ля (vólja, “自由，意志”) 的屬格/與格/方位格單數


волі

віл (vil, “公牛”) 的方位格單數


волі

во́ло (vólo, “嗉囊，雙下巴”) 的方位格單數


резюме

借自法語 résumé。


чаші

ча́ша (čáša) 的屈折变化形式：
屬格/與格/方位格單數

ча́ша (čáša) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


гідрологія

源自古希臘語 ὑδρο- (hudro-) + -λογία (-logía)。帶後綴-ло́гія (-lóhija)。對照俄語 гидроло́гия (gidrológija)、白俄羅斯語 гідрало́гія (hidralóhija)、波蘭語 hydrologia。

hidrolóhija (romanization)
гідроло́гії
гідрологі́чний


чашами

ча́ша (čáša) 的工具格複數


чашах

ча́ша (čáša) 的方位格複數


чашу

ча́ша (čáša) 的賓格單數


чашам

ча́ша (čáša) 的與格複數


чашею

ча́ша (čáša) 的工具格單數


криптовалюта

源自 крипто- (krypto-) + валю́та (valjúta)，仿譯自英語 cryptocurrency。

kryptovaljúta (romanization)
криптовалю́ти
криптовалю́ти (nominative plural)
криптовалю́т (genitive plural)
криптовалю́тний


чаш

ча́ша (čáša) 的屬格複數


коваленко

кова́ль (koválʹ, “鐵匠”) + -е́нко (-énko, “~之子”)

kovalénko (romanization)
ковале́нка
ковале́нки (nominative plural)
ковале́нків (genitive plural)


тел.

телефон (telefon)之縮寫。


благословляти

源自 благослови́ти (blahoslovýty) 的詞幹 благословл- (blahoslovl-) + -я́ти (-játy)。對照俄語 благословля́ть (blagoslovljátʹ)、白俄羅斯語 благаслаўля́ць (blahaslaŭljácʹ)。

blahoslovljáty (romanization)
благослови́ти (perfective)


перестало

переста́ти 完 (perestáty) 的中性單數過去時直陳式


перестала

переста́ти 完 (perestáty) 的陰性單數過去時直陳式


перестали

переста́ти 完 (perestáty) 的複數過去時直陳式


перестав

請參閲主詞條的词源章節。

переста́вити 完 (perestávyty) 的第二人稱單數命令式


перестав

請參閲主詞條的词源章節。

переста́ти 完 (perestáty) 的陽性單數過去時直陳式


мошонко

мошо́нка (mošónka) 的呼格單數


мошонки

мошо́нка (mošónka) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數

мошо́нка (mošónka) 的屈折变化形式：
屬格單數


мошонкою

мошо́нка (mošónka) 的工具格單數


мошонок

мошо́нка (mošónka) 的屬格複數


мошонку

мошо́нка (mošónka) 的賓格單數


киримли

非同化借詞，源自克里米亞韃靼語 qırımlı。


мошонками

мошо́нка (mošónka) 的工具格複數


мошонкам

мошо́нка (mošónka) 的與格複數


мошонках

мошо́нка (mošónka) 的方位格複數


мошонці

мошо́нка (mošónka) 的與格/方位格單數


українські

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
主格複數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


України

Украї́на (Ukrajína) 的屬格單數


Україні

Украї́на (Ukrajína) 的與格/方位格單數


Україною

Украї́на (Ukrajína) 的工具格單數


української

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屬格陰性單數


Україну

Украї́на (Ukrajína) 的賓格單數


українського

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
陽性/中性屬格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
陽性動物賓格單數


українським

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
陽性/中性工具格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
與格複數


Україно

Украї́на (Ukrajína) 的呼格單數


українській

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的與格/方位格陰性單數


українське

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的主格/賓格單數中性


українськими

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的工具格複數


українську

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的賓格陰性單數


українських

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
屬格複數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
動物賓格複數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
方位格複數


українськім

украї́нському

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性方位格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性方位格單數


українською

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陰性工具格單數


українською

Я не розмовля́ю украї́нською.


українському

украї́нськім

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性方位格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性與格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性方位格單數


дружелюбний

同源詞包括俄語 дружелю́бный (druželjúbnyj)。

druželjúbnyj (romanization)
дружелю́бніший (comparative)
найдружелю́бніший (superlative)
дружелю́бно
дружелю́бність (abstract-noun)

Uk-дружелюбний.ogg


дружній

繼承自原始斯拉夫語 *družьnъ。等同於 друг (druh) + -ній (-nij)。

Uk-дружній.ogg


Австраліє

Австра́лія (Avstrálija) 的呼格單數


армії

а́рмія (ármija) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數

а́рмія (ármija) 的屈折变化形式：
屬格/與格/方位格單數


Австралії

Австра́лія (Avstrálija) 的屬格/與格/方位格單數


Австралією

Австра́лія (Avstrálija) 的工具格單數


армією

а́рмія (ármija) 的工具格單數


армію

а́рмія (ármija) 的賓格單數


арміями

а́рмія (ármija) 的工具格複數


арміях

а́рмія (ármija) 的方位格複數


армій

а́рмія (ármija) 的屬格複數


арміє

а́рмія (ármija) 的呼格單數


Бельгією

Бе́льгія (Bélʹhija) 的工具格單數


арміям

а́рмія (ármija) 的與格複數


Бельгії

Бе́льгія (Bélʹhija) 的屬格/與格/方位格單數


Бельгіє

Бе́льгія (Bélʹhija) 的呼格單數


Богемією

Боге́мія (Bohémija) 的工具格單數


Херсонові

Херсо́н (Xersón) 的與格單數


Херсоні

Херсо́н (Xersón) 的方位格單數


Австралію

Австра́лія (Avstrálija) 的賓格單數


Богемії

Боге́мія (Bohémija) 的屬格/與格/方位格單數


ассирійський

源自 Асси́рія (Assýrija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。對照俄語 ассири́йский (assiríjskij)、白俄羅斯語 асіры́йскі (asirýjski)。


Богемію

Боге́мія (Bohémija) 的賓格單數


богами

бог (boh) 的工具格複數


супругою

супру́га (suprúha) 的工具格單數


Херсоном

Херсо́н (Xersón) 的工具格單數


супругам

супру́га (suprúha) 的與格複數


акація

akácija (romanization)
ака́ції
ака́ції (nominative plural)
ака́цій (genitive plural)


супругу

супру́га (suprúha) 的賓格單數


супругами

супру́га (suprúha) 的工具格複數


Херсоне

Херсо́н (Xersón) 的呼格單數


супругах

супру́га (suprúha) 的方位格複數


Херсона

Херсо́н (Xersón) 的屬格單數


Херсону

Херсо́н (Xersón) 的與格/方位格單數


Бельгію

Бе́льгія (Bélʹhija) 的賓格單數


жгут

žhut (romanization)
жгута́
жгути́ (nominative plural)
жгуті́в (genitive plural)

джгут (džhut)的另一種寫法


Богеміє

Боге́мія (Bohémija) 的呼格單數


супруги

супру́га (suprúha) 的屈折变化形式：
屬格單數

супру́га (suprúha) 的屈折变化形式：
主格/呼格複數


Богемія

Bohémija (romanization)
Боге́мії
боге́мський

波希米亞（區域名，位於捷克）


Ассирія

借自拉丁語 Assyria，源自古希臘語 Ἀσσυρία (Assuría)，源自阿卡德語 𒀾𒋗𒊏𒅀 (Aššūrāyu)，源自 𒀸𒋩𒆠 (Aššūr, “亞述”)。

Assýrija (romanization)
Асси́рії
ассирі́йський


Аджарія

阿扎拉，阿查拉，阿扎尔（自治共和國名，位於格魯吉亞）


апатія

借自拉丁語 apathīa，源自古希臘語 ἀπᾰ́θεια (apátheia)，源自 ἀπαθής (apathḗs, “沒有感情”)，源自 ἀ- (a-, “沒有”) + πάθος (páthos, “痛苦”)。對照俄語 апа́тия (apátija)、白俄羅斯語 апа́тыя (apátyja)、波蘭語 apatia。


Анатолій

借自希臘語 ανατολή (anatolí, “東方；黎明；日出”)。

Anatólij (romanization)
Анато́лія
Анато́лії (nominative plural)
Анато́ліїв (genitive plural)


Боснії

Бо́снія (Bósnija) 的屬格/與格/方位格單數


Боснією

Бо́снія (Bósnija) 的工具格單數


Херсон

源自中古希臘語 Χερσω̃νος m (Khersō̃nos)。

Xersón (romanization)
Херсо́на
херсо́нський

赫爾松（城市，行政中心名，位於烏克蘭南部赫爾松 州）


Болгарії

Болга́рія (Bolhárija) 的屬格/與格/方位格單數


букві

бу́ква (búkva) 的與格/方位格單數


Болгаріє

Болга́рія (Bolhárija) 的呼格單數


Болгарією

Болга́рія (Bolhárija) 的工具格單數


Болгарію

Болга́рія (Bolhárija) 的賓格單數


Боснію

Бо́снія (Bósnija) 的賓格單數


Босніє

Бо́снія (Bósnija) 的呼格單數


чоло

繼承自原始斯拉夫語 *čelo。

čoló (romanization)
чола́
чо́ла (nominative plural)
чіл (genitive plural)


морозом

моро́з (moróz) 的工具格單數


морозу

моро́з (moróz) 的屬格/與格單數


морозам

моро́з (moróz) 的與格複數


морозах

моро́з (moróz) 的方位格複數


морозами

моро́з (moróz) 的工具格複數


онука

onúka (romanization)
ону́ки
ону́ки (nominative plural)
ону́ок (genitive plural)
ону́к (masculine)


онука

ону́к (onúk) 的屬格/賓格單數


внука

vnúka (romanization)
вну́ки
вну́ки (nominative plural)
внук (genitive plural)
внук (masculine)
вну́чка (diminutive)

ону́ка f (onúka)的另一種寫法：孫女


внука

вну́к (vnúk) 的屬格/賓格單數


сушити

繼承自原始斯拉夫語 *sušiti。

sušýty (romanization)
посуши́ти (perfective)


суши

請參閲主詞條的词源章節。

суши́ти (sušýty) 的第二人稱單數命令式非完整體


музикантки

музика́нтка (muzykántka) 的屈折变化形式：
主格/呼格複數

музика́нтка (muzykántka) 的屈折变化形式：
屬格單數


музикантками

музика́нтка (muzykántka) 的工具格複數


музикантові

музика́нт (muzykánt) 的與格/方位格單數


музикантці

музика́нтка (muzykántka) 的與格/方位格單數


музиканткам

музика́нтка (muzykántka) 的與格複數


музикантку

музика́нтка (muzykántka) 的賓格單數


музикантом

музика́нт (muzykánt) 的工具格單數


музиканток

музика́нтка (muzykántka) 的屬格/賓格複數


музикантках

музика́нтка (muzykántka) 的方位格複數


музиканту

музика́нт (muzykánt) 的與格單數


музиканті

музика́нт (muzykánt) 的方位格單數


музиканта

музика́нт (muzykánt) 的屬格/賓格單數


музикантам

музика́нт (muzykánt) 的與格複數


музиканткою

музика́нтка (muzykántka) 的工具格單數


музикантах

музика́нт (muzykánt) 的方位格複數


музикантів

музика́нт (muzykánt) 的屬格/賓格複數


музикантами

музика́нт (muzykánt) 的工具格複數


музиканте

музика́нт (muzykánt) 的呼格單數


музиканти

музика́нт (muzykánt) 的主格/呼格複數


обеліск

借自德語 Obelisk 或法語 obélisque，源自拉丁語 obeliscus，源自古希臘語 ὀβελίσκος (obelískos)，源自 ὀβελός (obelós, “扦子”)。對照俄語 обели́ск (obelísk)、白俄羅斯語 абелі́ск (abjelísk)。

obelísk (romanization)
обелі́ска
обелі́ски (nominative plural)
обелі́сків (genitive plural)


музикантко

музика́нтка (muzykántka) 的呼格單數


сухопутний

源自 сухи́й (suxýj) + -о- (-o-) + путь (putʹ) + -ний (-nyj)。對照俄語 сухопу́тный (suxopútnyj)、白俄羅斯語 сухапу́тны (suxapútny)。

Uk-сухопутний.ogg

сухопу́тна війна́

сухопу́тний міст

сухопу́тні війська́


музикантка

源自 музика́нт m (muzykánt) + -ка (-ka, 陰性後綴)。

muzykántka (romanization)
музика́нтки
музика́нтки (nominative plural)
музика́нток (genitive plural)
музика́нт (masculine)

музика́нт (muzykánt) 的陰性形：女性音樂家


Шольц

為德語 Schulz 的德國低地德語 [具體何詞?]變體，另見更為常見的姓氏 Шульц (Šulʹc)。

Šolʹc (romanization)
Шо́льца
Шо́льци (nominative plural)
Шо́льців (genitive plural)

源自德語的姓氏：蕭茲，朔爾茨


працевлаштування

源自 працевлаштува́ти (pracevlaštuváty) + -а́ння (-ánnja) 或 пра́ця (prácja) + -е- (-e-) + влаштува́ння (vlaštuvánnja)。

Uk-працевлаштування.ogg


ядерна зброя

jáderna zbrója (romanization)
я́дерної збро́ї


авар

avár (romanization)
ава́ра
ава́ри (nominative plural)
ава́рів (genitive plural)


саморегульований

саморегулюва́ти 非完 (samorehuljuváty)和саморегулюва́тися 非完 (samorehuljuvátysja) 的過去時形容詞性被動態分詞


працевлаштувати

源自 пра́ця (prácja) + -е- (-e-) + влаштува́ти (vlaštuváty)。

pracevlaštuváty (romanization)
працевлашто́вувати (imperfective)


самовдосконалення

源自 само- (samo-) + вдоскона́лення (vdoskonálennja)。


працевлаштовувати

源自 працевлаштува́ти (pracevlaštuváty) + -увати (-uvaty) 的 працевлашто́в- (pracevlaštóv-) 詞幹。

pracevlaštóvuvaty (romanization)
працевлаштува́ти (perfective)


укриттях

укриття́ (ukryttjá) 的方位格複數


укриттів

укриття́ (ukryttjá) 的屬格複數


укрить

укриття́ (ukryttjá) 的屬格複數


центральний

Uk-центральний.ogg


укритті

укриття́ (ukryttjá) 的方位格單數


укриттю

укриття́ (ukryttjá) 的與格/方位格單數


укриттями

укриття́ (ukryttjá) 的工具格複數


Океанією

Океа́нія (Okeánija) 的工具格單數


Океаніє

Океа́нія (Okeánija) 的呼格單數


Океанії

Океа́нія (Okeánija) 的屬格/與格/方位格單數


укриттям

укриття́ (ukryttjá) 的屈折变化形式：
與格複數

укриття́ (ukryttjá) 的屈折变化形式：
工具格單數


Північна Америка

Pivníčna Améryka (romanization)
Півні́чної Аме́рики
північноамерика́нський


Південна Америка

Pivdénna Améryka (romanization)
Півде́нної Аме́рики
південноамерика́нський


Центральна Америка

Centrálʹna Améryka (romanization)
Центра́льної Аме́рики
центральноамерика́нський

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Центральна Америка.wav


Океанію

Океа́нія (Okeánija) 的賓格單數


укриття

源自 укри́ти (ukrýty) + -ття (-ttja)。對照俄語 укры́тие (ukrýtije)、白俄羅斯語 укрыццё (ukryccjó)、波蘭語 ukrycie。

ukryttjá (romanization)
укриття́
укриття́ (nominative plural)
укри́ть (genitive plural)
укритті́в (genitive plural)

схо́вище

庇護所，躲避處（提供保護的地方）

за́хист

庇護所，躲避處（提供保護的地方）

за́хисток

庇護所，躲避處（提供保護的地方）

укри́тися 完 (ukrýtysja)的和укри́ти 完 (ukrýty) 的動詞性名詞：掩護，庇護

庇護所，躲避處（提供保護的地方）

Перебува́йте в укриття́х!


Океанія

Okeánija (romanization)
Океа́нії
океа́нійський


мирні

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
主格複數

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


мирним

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
與格複數

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
工具格陽性/中性單數


мирних

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
屬格/方位格複數

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
動物賓格複數


мирної

ми́рний (mýrnyj) 的屬格陰性單數


мирна

ми́рний (mýrnyj) 的主格陰性單數


мирними

ми́рний (mýrnyj) 的工具格複數


мирній

ми́рний (mýrnyj) 的與格/方位格陰性單數


мирний

繼承自原始斯拉夫語 *mirьnъ；等同於 мир (myr) + -ний (-nyj)。


мирне

ми́рний (mýrnyj) 的主格/賓格中性單數


мирного

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
屬格陽性/中性單數

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
動物賓格陽性單數


мирнім

ми́рний (mýrnyj) 的方位格陽性/中性單數


мирному

ми́рний (mýrnyj) 的與格/方位格陽性/中性單數


злу

злий (zlyj) 的陰性賓格單數


злу

зло (zlo) 的與格單數


ширин

ширина́ (šyryná) 的屬格複數


зла

злий (zlyj) 的陰性主格單數


зла

зло (zlo) 的屈折变化形式：
屬格單數

зло (zlo) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


Есватіні

Сва́зіленд

史瓦帝尼（國家名，位於南非）

史瓦帝尼（國家名，位於南非）


Центральноафриканська Республіка

Centralʹnoafrykánsʹka Respúblika (romanization)
Центральноафрика́нської Респу́бліки

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Центральноафриканська Республіка.wav

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-Центрально-Африканська Республіка.wav

中非共和國（國家名，位於非洲）

zh-Центральноафриканська_Республіка-uk-name-2ErstaHp


Нігерія

Nihérija (romanization)
Ніге́рії
ніге́рійський

尼日利亞，奈及利亞（國家名，位於西非）


Сан-Томе і Принсіпі

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сан-Томе і Принсіпі.wav

聖多美和普林西比，聖多美普林西比（國家名，位於非洲）


Республіка Конго

Respúblika Kónho (romanization)
Респу́бліки Ко́нго

剛果共和國（國家名，位於非洲）


Південний Судан

Pivdénnyj Sudán (romanization)
Півде́нного Суда́на
південноcуда́нський

南蘇丹（國家名，位於東非）


Коморські Острови

Komórsʹki Ostrový (romanization)
Комо́рських Острові́в

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Коморські Острови.wav

科摩羅，葛摩（國家名，位於東非）


Ліберія

利比里亞，賴比瑞亞（國家名，位於西非）


Сейшельські Острови

Sejšélʹsʹki Ostrový (romanization)
Сейше́льських Острові́в

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сейшельські Острови.wav

塞舌爾，塞席爾（國家名，位於東非）


Південна Африка

Pivdénna Áfryka (romanization)
Півде́нної А́фрики
південноафрика́нський

南非（國家名，位於非洲）


рюкзаком

рюкза́к (rjukzák) 的工具格單數


рюкзака

рюкза́к (rjukzák) 的屬格單數


рюкзаку

рюкза́к (rjukzák) 的與格/方位格/呼格單數


рюкзаки

рюкза́к (rjukzák) 的主格/賓格/呼格複數


рюкзакам

рюкза́к (rjukzák) 的與格複數


рюкзаками

рюкза́к (rjukzák) 的工具格複數


центральноафриканський

源自 центра́льний (centrálʹnyj, “中部的”) + -о- (-o-) + африка́нський (afrykánsʹkyj, “非洲的”)。對照俄語 центральноафрика́нский (centralʹnoafrikánskij)。

同類詞：східноафрика́нський (sxidnoafrykánsʹkyj)、західноафрика́нський (zaxidnoafrykánsʹkyj)、південноафрика́нський (pivdennoafrykánsʹkyj)、північноафрика́нський (pivničnoafrykánsʹkyj)

zh-центральноафриканський-uk-adj-xVQNbtbQ


Танзанія

Tanzánija (romanization)
Танза́нії
танзані́йський

坦桑尼亞，坦尚尼亞（國家名，位於東非）


рюкзаках

рюкза́к (rjukzák) 的方位格複數


Західна Сахара

Záxidna Saxára (romanization)
За́хідної Саха́ри
західносаха́рський

Саха́рська Ара́бська Демократи́чна Респу́бліка

撒拉威阿拉伯民主共和國（國家名，位於北非）

西撒哈拉（地區名，位於北非）

撒拉威阿拉伯民主共和國（國家名，位於北非）


термометрів

термо́метр (termómetr) 的屬格複數


термометрові

термо́метр (termómetr) 的與格單數


термометрі

термо́метр (termómetr) 的方位格單數


термометри

термо́метр (termómetr) 的主格/賓格/呼格複數


термометрам

термо́метр (termómetr) 的與格複數


термометра

термо́метр (termómetr) 的屬格單數


термометром

термо́метр (termómetr) 的工具格單數


термометре

термо́метр (termómetr) 的呼格單數


термометру

термо́метр (termómetr) 的與格單數


термометрах

термо́метр (termómetr) 的方位格複數


термометрами

термо́метр (termómetr) 的工具格複數


термометр

termómetr (romanization)
термо́метра
термо́метри (nominative plural)
термо́метрів (genitive plural)
термо́метровий

Uk-термометр.ogg


значити

繼承自原始斯拉夫語 *značiti。等價於 знак (znak) + -ити (-yty)。同源詞包括俄語 зна́чить (znáčitʹ)。

Uk-значити.ogg


створювати

源自 створи́ти (stvorýty) + -ювати (-juvaty)。

stvórjuvaty (romanization)
створи́ти (perfective)

Uk-створювати.ogg


населити

源自 на- (na-) + сели́ти (selýty)。對照俄語 насели́ть (naselítʹ)、白俄羅斯語 насялі́ць (nasjalícʹ)。

naselýty (romanization)
населя́ти (imperfective)


поговорити

pohovorýty (romanization)
говори́ти (imperfective)

Uk-поговорити.ogg


українка

源自 украї́н(ський) (ukrajín(sʹkyj), “烏克蘭的”) + -ка (-ka)。對照俄語 украи́нка (ukraínka)、白俄羅斯語 украі́нка (ukraínka)、波蘭語 Ukrainka 與捷克語 Ukrajinka。

ukrajínka (romanization)
украї́нки
украї́нки (nominative plural)
украї́нок (genitive plural)
украї́нець (masculine)
украї́ночка (diminutive)

вона́ украї́нка


розширювати

源自 розши́рити (rozšýryty) + -ювати (-juvaty)。對照俄語 расширя́ть (rasširjátʹ)、白俄羅斯語 расшыра́ць (rasšyrácʹ)、波蘭語 rozszerzać。

rozšýrjuvaty (romanization)
розши́рити (perfective)

Uk-розширювати.ogg


дискусійний

源自 диску́сія (dyskúsija) + -ний (-nyj)。對照俄語 дискуссио́нный (diskussiónnyj)、白俄羅斯語 дыскусі́йны (dyskusíjny)、波蘭語 dyskusyjny。


створити

繼承自原始斯拉夫語 *sъtvoriti。

stvorýty (romanization)
ство́рювати (imperfective)
твори́ти (imperfective)

Uk-створити.ogg


обговорити

源自 об- (ob-) + говори́ти (hovorýty)。對照俄語 обговори́ть (obgovorítʹ)、白俄羅斯語 абгавары́ць (abhavarýcʹ)。

obhovorýty (romanization)
обгово́рювати (imperfective)

Uk-обговорити.ogg


спірний

繼承自原始斯拉夫語 *sъporьnъ。等同於 спір (spir) + -ний (-nyj)。對照俄語 спо́рный (spórnyj)、波蘭語 sporny。

Uk-спірний.ogg


обговорювати

源自 обговори́ти 完 (obhovorýty) 的詞幹 обгово́р- (obhovór-) + -ювати (-juvaty)。對照俄語 обгова́ривать (obgovárivatʹ)、白俄羅斯語 абгаво́рваць (abhavórvacʹ)。

obhovórjuvaty (romanization)
обговори́ти (perfective)

Uk-обговорювати.ogg


українець

源自 украї́н(ський) (ukrajín(sʹkyj), “烏克蘭的”) + -ець (-ecʹ)。對照俄語 украи́нец (ukraínec)、白俄羅斯語 украі́нец (ukraínjec)、波蘭語 Ukrainiec、捷克語 Ukrajinec。

ukrajínecʹ (romanization)
украї́нця
украї́нці (nominative plural)
украї́нців (genitive plural)
украї́нка (feminine)

він украї́нець


дискутувати

派生自拉丁語 discutiō + -увати (-uvaty)。對照俄語 дискути́ровать (diskutírovatʹ)、波蘭語 dyskutować。

обгово́рювати

討論，爭論 (就……而：про (pro) + 賓格)

討論，爭論 (就……而：про (pro) + 賓格)


поговір

поговори́ти (pohovorýty) 的動詞派生詞。對照塞爾維亞-克羅地亞語 по̏гово̄р / pȍgovōr (“結語”)、斯洛文尼亞語 pogȏvor (“對話，談話”)。

pohovír (romanization)
погово́ру
погово́ри (nominative plural)
погово́рів (genitive plural)

Uk-поговір.ogg


розширити

源自 роз- (roz-) + ши́рити (šýryty)。對照俄語 расши́рить (rasšíritʹ)、白俄羅斯語 расшы́рыць (rasšýrycʹ)、波蘭語 rozszerzyć。

rozšýryty (romanization)
розши́рювати (imperfective)
розширя́ти (imperfective)

Uk-розширити.ogg


ширити

繼承自原始斯拉夫語 *širiti。字面分析等同於 шир (šyr, “寬度”) + -ити (-yty)。

šýryty (romanization)
поши́рити (perfective)
розши́рити (perfective)


живи

жи́ти (žýty) 的第二人稱單數命令式非完整體


говорити

繼承自原始斯拉夫語 *govoriti。

hovorýty (romanization)
поговори́ти (perfective)

Uk-говорити.ogg

Вона́ завжди́ говори́ла про своє́ коха́ння

Яко́ю мо́вою говори́ли в да́вньому Ки́єві?

Jakóju móvoju hovorýly v dávnʹomu Kýjevi?


хуїл

хуйло́ (xujló) 的屬格/賓格複數


хуйлі

хуйло́ (xujló) 的方位格單數


такім

таки́й (takýj) 的方位格陽性/中性單數


такої

таки́й (takýj) 的屬格陰性單數


такий

繼承自原始斯拉夫語 *takъ。


такій

таки́й (takýj) 的與格/方位格陰性單數


хуйлом

хуйло́ (xujló) 的工具格單數


хуйлу

хуйло́ (xujló) 的與格單數


хуйлами

хуйло́ (xujló) 的工具格複數


хуйлам

хуйло́ (xujló) 的與格複數


хуйлах

хуйло́ (xujló) 的方位格複數


прикрасити

源自 при- (pry-) + кра́си́ти (krásýty)。

prykrásyty (romanization)
prykrasýty (romanization)
прикраша́ти (imperfective)
прикра́шувати (imperfective)

Uk-прикрасити.ogg

音頻 (прикра́сити)


таким

таки́й (takýj) 的屈折变化形式：
與格複數

таки́й (takýj) 的屈折变化形式：
工具格陽性/中性單數


такого

таки́й (takýj) 的屈折变化形式：
屬格陽性/中性單數

таки́й (takýj) 的屈折变化形式：
動物賓格陽性單數


таких

таки́й (takýj) 的屈折变化形式：
屬格/方位格複數

таки́й (takýj) 的屈折变化形式：
動物賓格複數


такому

таки́й (takýj) 的與格/方位格陽性/中性單數


прикрашати

源自 прикра́си́ти (prykrásýty) 的詞幹 прикраш- (prykraš-) + -а́ти (-áty)。

prykrašáty (romanization)
прикра́сити (perfective)
прикраси́ти (perfective)

Uk-прикрашати.ogg


таку

таки́й (takýj) 的賓格陰性單數


оздоблювати

源自 оздо́бити (ozdóbyty) + -ювати (-juvaty)。對照白俄羅斯語 аздо́бліваць (azdóblivacʹ)、波蘭語 ozdabiać。

ozdóbljuvaty (romanization)
оздо́бити (perfective)


хуйлові

хуйло́ (xujló) 的與格/方位格單數


оздобити

源自 о- (o-) + здо́бити (zdóbyty)。對照白俄羅斯語 аздо́біць (azdóbicʹ)、波蘭語 ozdobić。

ozdóbyty (romanization)
оздо́блювати (imperfective)
оздобля́ти (罕用) (imperfective)


такими

таки́й (takýj) 的工具格複數


хло

хуйло (xujlo)的受審查拼寫


прикраса

прикра́си́ти (prykrásýty) 的動詞派生詞。

prykrása (romanization)
прикра́си
прикра́си (nominative plural)
прикра́с (genitive plural)

Uk-прикраса.ogg


такі

таки́й (takýj) 的屈折变化形式：
主格複數

таки́й (takýj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


ПТН ХЛО

Пу́тін — хуйло́ (Pútin — xujló, “普丁是個傻子”)之縮寫。


такою

таки́й (takýj) 的工具格陰性單數


хуйла

хуйло́ (xujló) 的主格/呼格複數


хуйла

хуйло́ (xujló) 的屬格/賓格單數


таке

таки́й (takýj) 的主格/賓格中性單數


дав

да́ти (dáty) 的陽性單數過去時完整體


одиниця вимірювання

odynýcja vymírjuvannja (romanization)
одини́ці вимі́рювання
одини́ці вимі́рювання (nominative plural)
одини́ць вимі́рювання (genitive plural)


терабайтові

тераба́йт (terabájt) 的與格單數


терабайти

тераба́йт (terabájt) 的主格/賓格/呼格複數


терабайтів

тераба́йт (terabájt) 的屬格複數


терабайте

тераба́йт (terabájt) 的呼格單數


терабайту

тераба́йт (terabájt) 的與格單數


терабайтом

тераба́йт (terabájt) 的工具格單數


терабайтам

тераба́йт (terabájt) 的與格複數


терабайтах

тераба́йт (terabájt) 的方位格複數


терабайтами

тераба́йт (terabájt) 的工具格複數


терабайт

terabájt (romanization)
тераба́йта
тераба́йти (nominative plural)
тераба́йтів (genitive plural)
тераба́йтовий


терабайті

тераба́йт (terabájt) 的方位格單數


терабайта

тераба́йт (terabájt) 的屬格單數


творити

繼承自原始斯拉夫語 *tvoriti。

tvorýty (romanization)
створи́ти (perfective)

Uk-творити.ogg


геополітика

最终源自瑞典語 geopolitik，由魯道夫·契倫造於1900年。等同於гео- (heo-) + полі́тика f (polítyka)。對照俄語 геополи́тика (geopolítika)、白俄羅斯語 геапалі́тыка (hjeapalítyka)、波蘭語 geopolityka。

heopolítyka (romanization)
геополі́тики
геополіти́чний


навчити

navčýty (romanization)
навча́ти (imperfective)

Uk-навчити.ogg


навчання

navčánnja (romanization)
навча́ння
навча́ння (nominative plural)
навча́нь (genitive plural)

Uk-навчання.ogg


навчати

源自 навчи́ти (navčýty) + -а́ти (-áty)

navčáty (romanization)
навчи́ти (perfective)

Uk-навчати.ogg


вчити

繼承自原始斯拉夫語 *učiti。

вчи́ти (včýty)（用在元音之後）和учи́ти (učýty)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


науковець

源自 науко́вий (naukóvyj) + -ець (-ecʹ)。對照波蘭語 naukowiec。

naukóvecʹ (romanization)
науко́вця
науко́вці (nominative plural)
науко́вців (genitive plural)
науко́виця (feminine)

Uk-науковець.ogg


навчатися

源自 навча́ти (navčáty) + -ся (-sja)。對照俄語 науча́ться (naučátʹsja)、白俄羅斯語 навуча́цца (navučácca)。

navčátysja (romanization)
навчи́тися (perfective)

Uk-навчатися.ogg


навчальний

Uk-навчальний.ogg


навчитися

源自 навчи́ти (navčýty) + -ся (-sja)。對照俄語 научи́ться (naučítʹsja)、白俄羅斯語 навучы́цца (navučýcca)、波蘭語 nauczyć się、捷克語 naučit se。

navčýtysja (romanization)
навча́тися (imperfective)

Uk-навчитися.ogg


вивчити

源自 ви́- (vý-) + вчи́ти (včýty)。對照俄語 вы́учить (výučitʹ)、白俄羅斯語 вы́вучыць (vývučycʹ)。

vývčyty (romanization)
вивча́ти (imperfective)

Uk-вивчити.ogg

ви́вчити напа́м'ять


вивчати

ви́вчити (vývčyty) + -а́ти (-áty)

vyvčáty (romanization)
ви́вчити (perfective)

Uk-вивчати.ogg

вивча́ти напа́м'ять


вчитися

源自 вчи́ти (včýty) + -ся (-sja)。

Uk-вчитися.ogg

учи́тися

вчи́ти (včýty) 的自反態；學習

вчи́тися (včýtysja)（用在元音之後）和учи́тися (učýtysja)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

вчи́ти (včýty) 的自反態；學習

вчи́ти (včýty) 的自反態；研究


учитися

源自 учи́ти (učýty) + -ся (-sja)。

Uk-учитися.ogg

вчи́тися

учи́ти (učýty) 的自反態；學習

учи́тися (učýtysja)（用在輔音之後或句首）和вчи́тися (včýtysja)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

учи́ти (učýty) 的自反態；學習

учи́ти (učýty) 的自反態；研究


описувати

源自описа́ти (opysáty)的詞幹опи́с- (opýs-) + -увати (-uvaty)。對照俄語 опи́сывать (opísyvatʹ)、白俄羅斯語 апі́сваць (apísvacʹ)、波蘭語 opisywać。

opýsuvaty (romanization)
описа́ти (perfective)

Uk-описувати.ogg


тітка

títka (romanization)
ті́тки
тітки́ (nominative plural)
тіто́к (genitive plural)


учити

繼承自原始斯拉夫語 *učiti。

учи́ти (učýty)（用在輔音之後或句首）和вчи́ти (včýty)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


описати

源自 о- (o-) + писа́ти (pysáty)。對照俄語 описа́ть (opisátʹ)、白俄羅斯語 апіса́ць (apisácʹ)、波蘭語 opisać。

opysáty (romanization)
опи́сувати (imperfective)

Uk-описати.ogg


тет

те́та (téta) 的屬格複數


забути

繼承自原始斯拉夫語 *zabỳti。字面分析等同於 за- (za-) + бу́ти (búty)。

zabúty (romanization)
забува́ти (imperfective)

Я забу́в парасо́лю.


забутий

Uk-забутий.ogg

забу́ти 完 (zabúty) 的被動態形容詞性過去時分詞


забутий

Uk-забутий.ogg


забудь

забу́ти 完 (zabúty) 的第二人稱單數命令式


забувати

繼承自原始斯拉夫語 *zaby̋ti，詞根與забу́ти (zabúty)相同。對照俄語 забыва́ть (zabyvátʹ)、白俄羅斯語 забыва́ць (zabyvácʹ)。

zabuváty (romanization)
забу́ти (perfective)

Uk-забувати.ogg


учений

учи́ти (učýty) 的過去時被動態分詞


учений

učényj (romanization)
уче́но
уче́ність (abstract-noun)


учений

učényj (romanization)
уче́ного
уче́ні (nominative plural)
уче́них (genitive plural)
уче́на (feminine)


забудьте

забу́ти 完 (zabúty) 的第二人稱複數命令式


незгода

源自не- (ne-) + зго́да (zhóda)。對照波蘭語 niezgoda。

nezhóda (romanization)
незго́ди
незго́ди (nominative plural)
незго́д (genitive plural)

Uk-незгода.ogg


написати

繼承自原始斯拉夫語 *napisati。等價於на- (na-) + писа́ти (pysáty)。

napysáty (romanization)
писа́ти (imperfective)

Uk-написати.ogg


тета

繼承自古東斯拉夫語 тета (teta)，繼承自原始斯拉夫語 *teta。

téta (romanization)
те́ти
те́ти (nominative plural)
тет (genitive plural)


тета

借自古希臘語 θῆτα (thêta)。

西塔 （希臘字母Θ/θ）


звавши

зва́ти (zváty) 的過去時副詞性非完整體分詞


звав

зва́ти (zváty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


звали

зва́ти (zváty) 的複數過去時直陳式非完整體


звало

зва́ти (zváty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


звала

зва́ти (zváty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


звал

звали́ти (zvalýty) 的動詞派生詞。

zval (romanization)
зва́лу
зва́ли (nominative plural)
зва́лів (genitive plural)


чеченський

Чечня́ (Čečnjá) + -ський (-sʹkyj)


звати

繼承自原始斯拉夫語 *zъvati，源自原始印歐語 *ǵʰewH。

zváty (romanization)
позва́ти (perfective)

Як вас зову́ть?

Як тебе́ зва́ти?


зову

зва́ти (zváty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


озером

о́зеро (ózero) 的工具格單數


озеру

о́зеро (ózero) 的與格單數


озера

о́зеро (ózero) 的屬格單數


озера

о́зеро (ózero) 的主格/賓格/呼格複數


свекруха

svekrúxa (romanization)
свекру́хи
свекру́хи (nominative plural)
свекру́х (genitive plural)

Uk-свекруха.ogg


урду

借自烏爾都語 اردو (urdū)。


Герман

Hérman (romanization)
Ге́рмана
Ге́рмани (nominative plural)
Ге́рманів (genitive plural)


мешканець

源自 ме́шкання (méškannja, “居住”) + -ець (-ecʹ)。對照波蘭語 mieszkaniec。

méškanecʹ (romanization)
ме́шканця
ме́шканці (nominative plural)
ме́шканців (genitive plural)
ме́шканка (feminine)

Uk-мешканець.ogg


жителька

жи́тель (žýtelʹ) + -ка (-ka)

žýtelʹka (romanization)
жи́тельки
жи́тельки (nominative plural)
жи́тельок (genitive plural)
жи́тель (masculine)

ме́шканка

жи́тель (žýtelʹ) 的陰性形：居民

жи́тель (žýtelʹ) 的陰性形：居民


мешканка

méškanka (romanization)
ме́шканки
ме́шканки (nominative plural)
ме́шканок (genitive plural)
ме́шканець (masculine)

жи́телька

ме́шканець (méškanecʹ) 的陰性形：居民

ме́шканець (méškanecʹ) 的陰性形：居民


абаз

abáz (romanization)
аба́за
аба́зи (nominative plural)
аба́зів (genitive plural)

Abbasi，波斯地區的一種銀幣


тайванський

源自 Тайва́нь (Tajvánʹ) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 тайва́ньский (tajvánʹskij)、白俄羅斯語 тайва́ньскі (tajvánʹski)、波蘭語 tajwański。


більшовизм

仿譯自俄語 большеви́зм (bolʹševízm)。亦可分析作більшов(и́к) (bilʹšov(ýk)) + -и́зм (-ýzm)。


більшовицький

源自 більшови́к (bilʹšovýk) + -цький (-cʹkyj)。對照俄語 большеви́цкий (bolʹševíckij)、большеви́стский (bolʹševístskij)、白俄羅斯語 бальшаві́цкі (balʹšavícki)、波蘭語 bolszewicki。


більшовичка

源自 большеви́к (bolʹševýk) + -ка (-ka)。對照俄語 большеви́чка (bolʹševíčka)、白俄羅斯語 бальшаві́чка (balʹšavíčka)、波蘭語 bolszewiczka。

bilʹšovýčka (romanization)
більшови́чки
більшови́чки (nominative plural)
більшови́чок (genitive plural)
більшови́к (masculine)

більшови́к (bilʹšovýk, “布爾什維克”) 的陰性形


доба

繼承自原始斯拉夫語 *doba (“時間”)。

dobá (romanization)
доби́
до́би (nominative plural)
діб (genitive plural)


більшовик

仿譯自俄語 большеви́к (bolʹševík)。

bilʹšovýk (romanization)
більшовика́
більшовики́ (nominative plural)
більшовикі́в (genitive plural)
більшови́чка (feminine)
більшови́цький


пивоварня

pyvovárnja (romanization)
пивова́рні
пивова́рні (nominative plural)
пивова́рень (genitive plural)


йодид

jodýd (romanization)
йоди́ду
йоди́ди (nominative plural)
йоди́дів (genitive plural)


компанія

kompánija (romanization)
компа́нії
компа́нії (nominative plural)
компа́ній (genitive plural)

Uk-компанія.ogg


мантра

借自梵語 मन्त्र (mantra, 字面意思是“思想工具”)，來自原始印度-雅利安語 *mántram，來自原始印度-伊朗語 *mántram，來自原始印歐語 *mén-tro-m，來自*men- (“想”) + *-trom (工具格名詞後綴)。

mántra (romanization)
ма́нтри
ма́нтри (nominative plural)
мантр (genitive plural)


двох

два (dva) 的屈折变化形式：
屬格/方位格複數

два (dva) 的屈折变化形式：
動物賓格複數


двома

два (dva) 的工具格複數


двом

два (dva) 的與格複數


дві

繼承自原始斯拉夫語 *dъva。

два (dva) 的屈折变化形式：
主格陰性

два (dva) 的屈折变化形式：
非動物賓格陰性


темп

借自意大利語 tempo，源自拉丁語 tempus。

temp (romanization)
те́мпу
те́мпи (nominative plural)
те́мпів (genitive plural)


воронок

voronók (romanization)
воронка́
воронки́ (nominative plural)
воронкі́в (genitive plural)


воронок

воро́нка (vorónka) 的屬格複數


модний

源自 мо́да (móda, “時尚”) + -ний (-nyj)。對照俄語 мо́дный (módnyj)、白俄羅斯語 мо́дны (módny)、波蘭語 modny。

módnyj (romanization)
мо́дно
мо́дність (abstract-noun)


газети

газе́та (hazéta) 的屈折变化形式：
屬格單數

газе́та (hazéta) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


газеті

газе́та (hazéta) 的與格/方位格單數


газето

газе́та (hazéta) 的呼格單數


газетами

газе́та (hazéta) 的工具格複數


газетам

газе́та (hazéta) 的與格複數


газету

газе́та (hazéta) 的賓格單數


газетою

газе́та (hazéta) 的工具格單數


газетах

газе́та (hazéta) 的方位格複數


газет

газе́та (hazéta) 的屬格複數


хоробрість

繼承自原始斯拉夫語 *xorbrostь。

xoróbristʹ (romanization)
хоро́брості
хоро́брости

Uk-хоробрість.ogg


сміливий

繼承自原始斯拉夫語 *sъmělъ。

smílyvyj (romanization)
smilývyj (romanization)
смі́ливо
сміли́во

Uk-сміливий.ogg

音頻：сміли́вий


відвага

可能借自波蘭語 odwaga。同源詞包括俄語 отва́га (otvága)、白俄羅斯語 адва́га (adváha)。

Uk-відвага.ogg


відважний

源自відва́га (vidváha) + -ний (-nyj)。對照俄語 отва́жный (otvážnyj)、白俄羅斯語 адва́жны (advážny)、波蘭語 odważny。

vidvážnyj (romanization)
відва́жно
відва́жність (abstract-noun)

Uk-відважний.ogg


смілий

繼承自原始斯拉夫語 *sъmělъ。字面上源自смі́ти (smíty, “敢於”) + -лий (-lyj)。


сміти

繼承自古盧森尼亞語 смѣти (směti, “敢於，得到允許”)，繼承自古東斯拉夫語 съмѣти (sŭměti, “to dare敢於，得到允許”)，繼承自原始斯拉夫語 *sъměti。同源詞包括保加利亞語 сме́я (sméja)、教會斯拉夫語 съмѣти (sŭměti)、斯洛文尼亞語 smeti、斯洛伐克語 smieť、捷克語 smět。

smíty (romanization)
посмі́ти (perfective)


хоробрий

繼承自古東斯拉夫語 хоробръ (xorobrŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *xorbrъ，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *skárˀbas，繼承自原始印歐語 *(s)kerb-。

xoróbryj (romanization)
хоро́бро
хоро́брість (abstract-noun)


забула

забу́ти 完 (zabúty) 的陰性單數過去時直陳式


забуло

забу́ти 完 (zabúty) 的中性單數過去時直陳式


забуде

забу́ти 完 (zabúty) 的第三人稱單數將來時直陳式


забудеш

забу́ти 完 (zabúty) 的第二人稱單數將來時直陳式


забув

забу́ти 完 (zabúty) 的陽性單數過去時直陳式


забудуть

забу́ти 完 (zabúty) 的第三人稱複數將來時直陳式


забудемо

забу́ти 完 (zabúty) 的第一人稱複數將來時直陳式


забудьмо

забу́ти 完 (zabúty) 的第一人稱複數命令式


забули

забу́ти 完 (zabúty) 的複數過去時直陳式


забудете

забу́ти 完 (zabúty) 的第二人稱複數將來時直陳式


забуду

забу́ти 完 (zabúty) 的第一人稱單數將來時直陳式


забудем

забу́ти 完 (zabúty) 的第一人稱複數將來時直陳式


Франциск

Francýsk (romanization)
Франци́ска
Франци́ски (nominative plural)
Франци́сків (genitive plural)
Франци́ска (feminine)
Франци́шок (diminutive)

，Frantsysk，源自拉丁語的男性人名，等價於英語Francis


Франц

借自德語 Franz，源自中世紀拉丁語 Franciscus。Франци́ск (Francýsk)的同源對似詞。

Franc (romanization)
Фра́нца
Фра́нци (nominative plural)
Фра́нців (genitive plural)

，Frants，源自德語 [in turn 源自拉丁語]的男性人名，等價於英語Francis


календаря

календа́р (kalendár) 的屬格單數


опонент

借自德語 Opponent。對照俄語 оппоне́нт (opponént)、白俄羅斯語 апане́нт (apanjént)、波蘭語 oponent。

oponént (romanization)
опоне́нта
опоне́нти (nominative plural)
опоне́нтів (genitive plural)
опоне́нтка (feminine)

Uk-опонент.ogg


ніг

нога́ (nohá) 的屬格複數


нозі

нога́ (nohá) 的與格/方位格單數


лякатися

源自 ляка́ти (ljakáty) + -ся (-sja)。對照波蘭語 lękać się。

ljakátysja (romanization)
зляка́тися (perfective)

Uk-лякатися.ogg


боятися

bojátysja (romanization)
побоя́тися (perfective)

Uk-боятися.ogg


Іванна

源自通用希臘語 Ἰωάννα (Iōánna)，源自希伯來語 יוֹחָנָה (Yôḥānāh, 字面意思是“主是仁慈的”)，יְהוֹחָנָן (Yəhōḥānān)的陰性形式。Яні́на (Janína)、Я́на (Jána)和Жа́нна (Žánna)的同源對似詞。

Ivánna (romanization)
Іва́нни
Іва́нни (nominative plural)
Іва́нн (genitive plural)

，Ivanna，源自古希臘語 [in turn 源自希伯來語]的女性人名，等價於英語Johanna


побоюватися

源自 побоя́тися (pobojátysja) + -юва́ти (-juváty)。

Uk-побоюватися.ogg


ногах

нога́ (nohá) 的方位格複數


ногою

нога́ (nohá) 的工具格單數


ногами

нога́ (nohá) 的工具格複數


ногам

нога́ (nohá) 的與格複數


боюсь

боя́тися 非完 (bojátysja) 的第一人稱單數現在時直陳式

其他形式：бою́ся (bojúsja)


ного

нога́ (nohá) 的呼格單數


можем

могти́ (mohtý) 的第一人稱複數現在時非完整體


Жанна

借自法語 Jeanne，源自通用希臘語 Ἰωάννα (Iōánna)，源自希伯來語 יוֹחָנָה (Yôḥānāh)。Іванна (Ivanna)、Яна (Jana)和Яніна (Janina)的同源對似詞。

Žánna (romanization)
Жа́нни
Жа́нни (nominative plural)
Жанн (genitive plural)

，Zhanna，源自法語的女性人名，等價於英語Johanna


ензим

借自德語 Enzym，1878年由德國生理學家威廉·屈內所造，源自古希臘語 ἐν (en, “在”) + ζύμη (zúmē, “酵母”)。

enzým (romanization)
ензи́му
ензи́ми (nominative plural)
ензи́мів (genitive plural)
ензи́мний


Яна

源自通用希臘語 Ἰωάννα (Iōánna)，源自希伯來語 יוֹחָנָה (Yôḥānāh, 字面意思是“主是仁慈的”)，יְהוֹחָנָן (Yəhōḥānān)的陰性形式。Іва́нна (Ivánna)、Яні́на (Janína)和Жа́нна (Žánna)的同源對似詞。

Jána (romanization)
Я́ни
Я́ни (nominative plural)
Ян (genitive plural)

，Yana，源自古希臘語的女性人名，等價於英語Johanna


тумани

тума́н (tumán) 的主格/賓格/呼格複數


туманів

тума́н (tumán) 的屬格複數


тумані

тума́н (tumán) 的方位格單數


туманові

тума́н (tumán) 的與格單數


мислення

源自ми́слити (mýslyty) + -ення (-ennja)。對照俄語 мы́шле́ние (mýšlénije)、白俄羅斯語 мы́сленне (mýsljennje)、波蘭語 myślenie。

ми́слити 非完 (mýslyty) 的動詞性名詞：想法，思考


сказати

skazáty (romanization)
каза́ти (imperfective)

Uk-сказати.ogg


тумане

тума́н (tumán) 的呼格單數


туманами

тума́н (tumán) 的工具格複數


туману

тума́н (tumán) 的屬格/與格單數


туманом

тума́н (tumán) 的工具格單數


туманам

тума́н (tumán) 的與格複數


туманах

тума́н (tumán) 的方位格複數


мислити

繼承自原始斯拉夫語 *mysliti。亦可分析作мисль (myslʹ) + -ити (-yty)。

Uk-мислити.ogg


речам

річ (rič) 的與格複數


речей

річ (rič) 的屬格複數


речами

річ (rič) 的工具格複數


речах

річ (rič) 的方位格複數


морі

мо́ре (móre) 的方位格單數

其他形式：мо́рю (mórju)


законові

зако́н (zakón) 的與格單數


законів

зако́н (zakón) 的屬格複數


законі

зако́н (zakón) 的方位格單數


морем

мо́ре (móre) 的工具格單數


морями

мо́ре (móre) 的工具格複數


морях

мо́ре (móre) 的方位格複數


законах

зако́н (zakón) 的方位格複數


законом

зако́н (zakón) 的工具格單數


законам

зако́н (zakón) 的與格複數


законами

зако́н (zakón) 的工具格複數


морям

мо́ре (móre) 的與格複數


морю

мо́ре (móre) 的與格單數

мо́ре (móre) 的方位格單數

其他形式：мо́рі (móri)


гребінь

繼承自古烏克蘭語 гребень (hrebenʹ)，繼承自古東斯拉夫語 гребень (grebenĭ)，繼承自原始斯拉夫語 *greby。

hrébinʹ (romanization)
гре́беня
гре́бня
гре́бені (nominative plural)
гре́бні (nominative plural)
гре́бенів (genitive plural)
гре́бнів (genitive plural)

Uk-гребінь.ogg


словачко

слова́чка (slováčka) 的呼格單數


словачці

слова́чка (slováčka) 的與格/方位格單數


словачок

слова́чка (slováčka) 的屬格/賓格複數


словачкою

слова́чка (slováčka) 的工具格單數


словачках

слова́чка (slováčka) 的方位格複數


словачкам

слова́чка (slováčka) 的與格複數


словачку

слова́чка (slováčka) 的賓格單數


словачками

слова́чка (slováčka) 的工具格複數


людині

люди́на (ljudýna) 的與格/方位格單數


людину

люди́на (ljudýna) 的賓格單數


людино

люди́на (ljudýna) 的呼格單數


людини

люди́на (ljudýna) 的屬格單數


дорогий

繼承自原始斯拉夫語 *dorgъ。

dorohýj (romanization)
доро́жчий (comparative)
найдоро́жчий (superlative)
до́рого

Uk-дорогий.ogg


людиною

люди́на (ljudýna) 的工具格單數


дорогах

доро́га (doróha) 的方位格複數


дорогам

доро́га (doróha) 的與格複數


дорогами

доро́га (doróha) 的工具格複數


хотівши

хоті́ти (xotíty) 的過去時副詞性分詞


хоче

хоті́ти (xotíty) 的第三人稱單數現在時非完整體


хочемо

хоті́ти (xotíty) 的第一人稱複數現在時非完整體


хотіла

хоті́ти (xotíty) 的陰性單數過去時非完整體


хочуть

хоті́ти (xotíty) 的第三人稱複數現在時非完整體


хочте

хо́чете

хоті́ти 非完 (xotíty) 的第二人稱複數現在時直陳式

хоті́ти 非完 (xotíty) 的第二人稱複數現在時直陳式


хотіло

хоті́ти (xotíty) 的中性單數過去時非完整體


хотіли

хоті́ти (xotíty) 的複數過去時非完整體


хотів

хоті́ти (xotíty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


вуглеводень

源自 вугле́ць (vuhlécʹ, “碳”) + во́день (vódenʹ, “氫”)。

vuhlevódenʹ (romanization)
вуглево́дню
вуглево́дні (nominative plural)
вуглево́днів (genitive plural)
вуглеводне́вий


людям

лю́ди (ljúdy) 的與格


людям

люди́на (ljudýna) 的與格複數


хтіти

繼承自原始斯拉夫語 *xъtěti。


друже

друг (druh) 的呼格單數


мені

я (ja) 的與格/方位格


хотім

хоті́ти 非完 (xotíty) 的第一人稱複數命令式

其他形式：хоті́мо (xotímo)


хотім

хті́ти 非完 (xtíty) 的第一人稱複數命令式

其他形式：хоті́мо (xotímo)


хотіть

хоті́ти 非完 (xotíty) 的第二人稱複數命令式


хотіть

хті́ти 非完 (xtíty) 的第二人稱複數命令式


дорогою

請參閲主詞條的词源章節。

доро́га (doróha) 的工具格單數


дорогою

請參閲主詞條的词源章節。

дороги́й (dorohýj) 的陰性工具格單數


хотіти

繼承自古東斯拉夫語 хотѣти (xotěti)，繼承自原始斯拉夫語 *xotěti。

Хто хо́че жи́ти ві́чно?


друге

дру́гий (drúhyj) 的主格/賓格中性單數


хотячи

хоті́ти (xotíty) 的現在時副詞性分詞


хотімо

хоті́ти 非完 (xotíty) 的第一人稱複數命令式

其他形式：хоті́м (xotím)


хотімо

хті́ти 非完 (xtíty) 的第一人稱複數命令式

其他形式：хоті́м (xotím)


хочем

хоті́ти (xotíty) 的第一人稱複數現在時非完整體


хочете

хоті́ти (xotíty) 的第二人稱複數現在時非完整體


хоч

хо́чеш

хоті́ти 非完 (xotíty) 的第二人稱單數現在時直陳式

хоті́ти 非完 (xotíty) 的第二人稱單數現在時直陳式


хочеш

хоті́ти (xotíty) 的第二人稱單數現在時非完整體


хотітися

源自хоті́ти (xotíty) + -ся (-sja)。對照俄語 хоте́ться (xotétʹsja)、白俄羅斯語 хаце́цца (xacjécca)。

xotítysja (romanization)
захоті́тися (perfective)

Uk-хотітися.ogg

Йому́ все хо́четься зна́ти.

Це буди́нок, в яко́му мені́ хоті́лося б жи́ти.

Ce budýnok, v jakómu mení xotílosja b žýty.

Коли́ бі́гаєш і хо́диш, спа́ти вже не так хо́четься, як тоді́, коли́ сиди́ш.

当你跑步和行走时，你不再像坐着时那样想睡觉。

Kolý bíhaješ i xódyš, spáty vže ne tak xóčetʹsja, jak todí, kolý sydýš.

1888, 安東·契訶夫, Спати хочеться [困], translationСпать хочется (語言：俄語):


хоти

хоті́ти 非完 (xotíty) 的第二人稱單數命令式


хоти

хті́ти 非完 (xtíty) 的第二人稱單數命令式


хочу

хоті́ти (xotíty) 的第一人稱單數現在時非完整體


буддизму

будди́зм (buddýzm) 的屬格/與格/方位格單數


буддизмом

будди́зм (buddýzm) 的工具格單數


ресторанові

рестора́н (restorán) 的與格單數


ресторані

рестора́н (restorán) 的方位格單數


ресторани

рестора́н (restorán) 的主格/賓格/呼格複數


ресторанів

рестора́н (restorán) 的屬格複數


інуїт

源自因紐特語 ᐃᓄᐃᑦ (inoit, “人們”)，單數 ᐃᓄᒃ (inok, “人”)，源自原始因紐特語 *inuɣ。

inujít (romanization)
інуї́та
інуї́ти (nominative plural)
інуї́тів (genitive plural)
інуї́тка (feminine)
інуї́тський


ресторанами

рестора́н (restorán) 的工具格複數


ресторанах

рестора́н (restorán) 的方位格複數


ресторанам

рестора́н (restorán) 的與格複數


рестораном

рестора́н (restorán) 的工具格單數


ресторане

рестора́н (restorán) 的呼格單數


ресторану

рестора́н (restorán) 的屬格/與格單數


страшний

繼承自原始斯拉夫語 *strašьnъ。等價於 страх (strax) + -ний (-nyj)。對照俄語 стра́шный (strášnyj)、白俄羅斯語 стра́шны (strášny)、波蘭語 straszny。

strašnýj (romanization)
страшні́ший (comparative)
найстрашні́ший (superlative)
стра́шно

Uk-страшний.ogg


малайзійський

源自Мала́йзія (Malájzija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。對照俄語 малайзи́йский (malajzíjskij)、白俄羅斯語 малайзі́йскі (malajzíjski)。


малайзієць

源自Мала́йзія (Malájzija) + -і́єць (-íjecʹ)。對照俄語 малайзи́ец (malajzíjec)、白俄羅斯語 малайзі́ец (malajzíjec)。

malajzíjecʹ (romanization)
малайзі́йця
малайзі́йці (nominative plural)
малайзі́йців (genitive plural)
малайзі́йка (feminine)


малайзійка

源自малайз(і́єць) (malajz(íjecʹ)) + -і́йка (-íjka)。對照俄語 малайзи́йка (malajzíjka)、白俄羅斯語 малайзі́йка (malajzíjka)。

malajzíjka (romanization)
малайзі́йки
малайзі́йки (nominative plural)
малайзі́йок (genitive plural)
малайзі́єць (masculine)

малайзі́єць (malajzíjecʹ, “馬來西亞人”) 的陰性形


москвичка

源自москви́ч (moskvýč) + -ка (-ka)。

moskvýčka (romanization)
москви́чки
москви́чки (nominative plural)
москви́чок (genitive plural)
москви́ч (masculine)

москви́ч (moskvýč, “莫斯科人”) 的陰性形


право людини

právo ljudýny (romanization)
пра́ва люди́ни
права́ люди́ни (nominative plural)
пра́в люди́ни (genitive plural)

通常使用複數：права́ люди́ни (pravá ljudýny)

Пра́во на життя́ є осно́вним пра́вом люди́ни.

Právo na žyttjá je osnóvnym právom ljudýny.


продукті

проду́кт (prodúkt) 的方位格單數


продуктів

проду́кт (prodúkt) 的屬格複數


продукти

проду́кт (prodúkt) 的主格/賓格/呼格複數


продукту

проду́кт (prodúkt) 的屈折变化形式：
屬格單數

проду́кт (prodúkt) 的屈折变化形式：
與格單數


продуктові

請參閲主詞條的词源章節。

проду́кт (prodúkt) 的與格單數

其他形式：проду́кту (prodúktu)


продуктові

請參閲主詞條的词源章節。

продукто́вий (produktóvyj) 的屈折变化形式：
主格複數

продукто́вий (produktóvyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


продуктом

проду́кт (prodúkt) 的工具格單數


продукте

проду́кт (prodúkt) 的呼格單數


продуктам

проду́кт (prodúkt) 的與格複數


продуктами

проду́кт (prodúkt) 的工具格複數


продуктах

проду́кт (prodúkt) 的方位格複數


Дніпр

Dnipr (romanization)
Дніпра́
дніпро́вський
дніпрі́вський
Дні́прик (diminutive)

Дніпро́ (Dnipró)的古旧形式。


квитанція

派生自中世紀拉丁語 quitantia，源自拉丁語 quiētantia。對照俄語 квита́нция (kvitáncija)、白俄羅斯語 квіта́нцыя (kvitáncyja)、波蘭語 kwitacyja。

kvytáncija (romanization)
квита́нції
квита́нції (nominative plural)
квита́нцій (genitive plural)
квитанці́йний
квита́нційка (diminutive)

Uk-квитанція.ogg


плінтус

借自俄語 пли́нтус (plíntus)，源自拉丁語 plinthus，源自古希臘語 πλίνθος (plínthos)。плита́ (plytá)的同源對似詞。

plíntus (romanization)
плі́нтуса
плі́нтуси (nominative plural)
плі́нтусів (genitive plural)


британка

源自брита́н(ець) (brytán(ecʹ), “不列顛人，英國人”) + -ка (-ka)。

brytánka (romanization)
брита́нки
брита́нки (nominative plural)
брита́нок (genitive plural)
брита́нець (masculine)

брита́нець (brytánecʹ, “不列顛人；英國人”) 的陰性形


Юнґ

Jung (romanization)
Ю́нґа
Ю́нґи (nominative plural)
Ю́нґів (genitive plural)
юнґіа́нський


Тюрингія

Tjurýnhija (romanization)
Тюри́нгії
тюри́нзький

圖林根（州名，位於德國中部）


Денис

最终源自古希臘語 Διόνυσος (Diónusos)。

Denýs (romanization)
Дени́са
Дени́си (nominative plural)
Дени́сів (genitive plural)

，Denys男性人名，等價於英語Dennis


буддистський

源自будди́ст (buddýst) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 будди́стский (buddístskij)。


буддійський

源自Бу́дда (Búdda) + -і́йський (-íjsʹkyj)。對照俄語 будди́йский (buddíjskij)、白俄羅斯語 буды́йскі (budýjski)、波蘭語 buddyjski。


ясний

繼承自原始斯拉夫語 *ěsnъ。

jasnýj (romanization)
jásnyj (romanization)


ява

jáva (romanization)
я́ви
я́ви (nominative plural)
яв (genitive plural)


ява

jáva (romanization)
javá (romanization)
я́ви
яви́


явний

繼承自原始斯拉夫語 *avьnъ。字面分析等同於 я́ва (jáva) + -ний (-nyj)。

jávnyj (romanization)
я́вно
я́вність (abstract-noun)


очевидний

同源詞包括俄語 очеви́дный (očevídnyj)、保加利亞語 очеви́ден (očevíden)、塞爾維亞-克羅地亞語 о̏чевӣдан / ȍčevīdan。帶後綴 -ний (-nyj)。

očevýdnyj (romanization)
очеви́дніший (comparative)
найочеви́дніший (superlative)
очеви́дно
очеви́дність (abstract-noun)

Uk-очевидний.ogg


буддистка

buddýstka (romanization)
будди́стки
будди́стки (nominative plural)
будди́сток (genitive plural)

будди́ст (buddýst) 的陰性形：女性佛教徒


тату

та́тові

та́то (táto) 的與格單數

та́то (táto) 的與格單數

та́то (táto) 的呼格單數


тат

та́то (táto) 的屬格/賓格複數


написали

написа́ти (napysáty) 的複數過去時完整體


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Корейська Народно-Демократична Республіка.wav

朝鮮民主主義人民共和國（國家名，位於東亞）

zh-Корейська_Народно-Демократична_Республіка-uk-name-~Ibb46y~


наук

нау́ка (naúka) 的屬格複數


карелка

源自каре́л (karél, “卡累利阿人”) + -ка (-ka)。

karélka (romanization)
каре́лки
каре́лки (nominative plural)
каре́лок (genitive plural)
каре́л (masculine)

каре́л (karél, “卡累利阿人”) 的陰性形


вдові

вдова́ (vdová) 的與格/方位格單數


вдівцеві

вдіве́ць (vdivécʹ) 的與格/方位格單數


вдів

вдова́ (vdová) 的屬格/賓格複數


вдівцям

вдіве́ць (vdivécʹ) 的與格複數


вдівців

вдіве́ць (vdivécʹ) 的屬格/賓格複數


вдівця

вдіве́ць (vdivécʹ) 的屬格/賓格單數


вдівцями

вдіве́ць (vdivécʹ) 的工具格複數


вдівцях

вдіве́ць (vdivécʹ) 的方位格複數


вдово

вдова́ (vdová) 的呼格單數


вдівцем

вдіве́ць (vdivécʹ) 的工具格單數


вдівцю

вдіве́ць (vdivécʹ) 的與格/方位格/呼格單數


вдовам

вдова́ (vdová) 的與格複數


вдовами

вдова́ (vdová) 的工具格複數


вдови

вдова́ (vdová) 的主格/呼格複數


вдови

вдова́ (vdová) 的屬格單數


вдовою

вдова́ (vdová) 的工具格單數


вдовах

вдова́ (vdová) 的方位格複數


вдовець

參見 вдіве́ць (vdivécʹ)。

vdovécʹ (romanization)
вдівця́
вдівці́ (nominative plural)
вдівці́в (genitive plural)

вдіве́ць (vdivécʹ, “鰥夫”)的另一種寫法


вдівець

源自 вдова́ (vdová) + -е́ць (-écʹ)。對照俄語 вдове́ц (vdovéc)、白俄羅斯語 удаве́ц (udavjéc)、波蘭語 wdowiec。

vdivécʹ (romanization)
вдівця́
вдівці́ (nominative plural)
вдівці́в (genitive plural)
вдова́ (feminine)

Uk-вдівець.ogg


вдову

вдова́ (vdová) 的賓格單數


вдівці

вдіве́ць (vdivécʹ) 的屈折变化形式：
主格/呼格複數

вдіве́ць (vdivécʹ) 的屈折变化形式：
方位格單數


Піфагор

借自古希臘語 Πυθαγόρας (Puthagóras)。


кокаїн

kokajín (romanization)
кокаї́ну
кокаї́новий


психологів

психо́лог (psyxóloh) 的屬格/賓格複數


психологові

психо́лог (psyxóloh) 的與格/方位格單數

其他形式：психо́логу (psyxólohu)


психологам

психо́лог (psyxóloh) 的與格複數


психологу

психо́лог (psyxóloh) 的屈折变化形式：
呼格單數

психо́лог (psyxóloh) 的屈折变化形式：
與格/方位格單數


психологи

психо́лог (psyxóloh) 的主格/呼格複數


психологами

психо́лог (psyxóloh) 的工具格複數


психолога

психо́лог (psyxóloh) 的屬格/賓格單數


психологах

психо́лог (psyxóloh) 的方位格複數


мила

ми́ти (mýty) 的陰性單數過去時非完整體


психологія

最终源自古希臘語 ψυχή (psukhḗ, “靈魂”) + -λογία (-logía)。字面分析等同於 психо- (psyxo-) + -ло́гія (-lóhija)。對照俄語 психоло́гия (psixológija)、白俄羅斯語 псіхало́гія (psixalóhija)、波蘭語 psychologia。

psyxolóhija (romanization)
психоло́гії
психологі́чний


психологом

психо́лог (psyxóloh) 的工具格單數


психологічний

源自психоло́гія (psyxolóhija, “心理學”) + -і́чний (-íčnyj, 形容詞後綴)。對照俄語 психологи́ческий (psixologíčeskij)、白俄羅斯語 псіхалагі́чны (psixalahíčny)、波蘭語 psychologiczny。


Далекий Схід

Dalékyj Sxid (romanization)
Дале́кого Схо́ду
далекосхі́дний

Далекий Схід Росі́ї


Східна Азія

Sxídna Ázija (romanization)
Схі́дної А́зії
східноазі́йський
східноазіа́тський

Дале́кий Схі́д

東亞（地區名，位於亞洲）

東亞（地區名，位於亞洲）


Сусанна

借自教會斯拉夫語 Соусана (Susana)，源自古希臘語 Σουσάννα (Sousánna)，源自聖經希伯來語 שׁוֹשַׁנָּה (šôšannâ)。

Susánna (romanization)
Суса́нни
Суса́нни (nominative plural)
Суса́нн (genitive plural)


Мирослава

繼承自原始斯拉夫語 *Miroslàva，源自 *mȋrъ (“和平；世界”) + *slàva (“榮耀，名聲”)。參見Миросла́в (Myrosláv)。

Myrosláva (romanization)
Миросла́ви
Миросла́ви (nominative plural)
Миросла́в (genitive plural)
Миросла́в (masculine)


Мирослав

繼承自古東斯拉夫語 Миросла́въ (Miroslávŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *Miroslavъ，源自 *mȋrъ (“和平；世界”) + *slàva (“榮耀，名聲”)。
同源詞包括白俄羅斯語 Мірасла́ў (Mirasláŭ)、俄語 Миросла́в (Mirosláv)、波蘭語 Mirosław、捷克語 Miroslav。

Myrosláv (romanization)
Миросла́ва
Миросла́ви (nominative plural)
Миросла́вів (genitive plural)
Миросла́ва (feminine)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-Мирослав.wav


Ярослава

源自原始斯拉夫語 *jȃrъ (“狂怒的”) + *slàva (“名聲，榮耀”)。等價於я́рий (járyj, “熱烈的；狂暴的”) + -о- (-o-) + сла́ва (sláva, “名聲，榮耀”)。

Jarosláva (romanization)
Яросла́ви
Яросла́ви (nominative plural)
Яросла́в (genitive plural)
Яросла́в (masculine)


Ярослава

Яросла́в (Jarosláv) 的屈折变化形式：
屬格單數

Яросла́в (Jarosláv) 的屈折变化形式：
賓格單數


Ярослав

繼承自原始斯拉夫語 *Jaroslavъ。等價於 я́рий (járyj, “熱烈的；暴力的”) + -о- (-o-) + сла́в(а) (sláv(a), “名聲，榮耀”)。

Jarosláv (romanization)
Яросла́ва
Яросла́ви (nominative plural)
Яросла́вів (genitive plural)
Яросла́ва (feminine)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-Ярослав.wav

雅羅斯瓦夫（城市名，位於波蘭東南部）


Ярослав

Яросла́ва (Jarosláva) 的屈折变化形式：
屬格複數

Яросла́ва (Jarosláva) 的屈折变化形式：
賓格複數


просити

繼承自古烏克蘭語 просити (prositi)，繼承自古東斯拉夫語 просити (prositi)，繼承自原始斯拉夫語 *prositi，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *práśīˀtei，繼承自原始印歐語 *preḱ-。

prosýty (romanization)
попроси́ти (perfective)

Uk-просити.ogg


Станіслав

繼承自古東斯拉夫語 стани (stani)（стати (stati)的命令式）+ слава (slava)。類似於白俄羅斯語 Станісла́ў (Stanisláŭ)、保加利亞語 Станисла́в (Stanisláv)、捷克語 Stanislav、波蘭語 Stanisław、俄語 Станисла́в (Stanisláv)、斯洛伐克語 Stanislav。

Stanisláv (romanization)
Станісла́ва
Станісла́ви (nominative plural)
Станісла́вів (genitive plural)


котові

кіт (kit) 的與格/方位格單數


котів

кіт (kit) 的屬格/賓格複數


коту

кіт (kit) 的與格單數


котом

кіт (kit) 的工具格單數


котах

кіт (kit) 的方位格複數


котами

кіт (kit) 的工具格複數


коти

кіт (kit) 的主格/賓格/呼格複數


коте

кіт (kit) 的呼格單數


коток

kotók (romanization)
котка́
котки́ (nominative plural)
коткі́в (genitive plural)

ко́тик

кіт (kit, “貓”) 的指小詞

кіт (kit, “貓”) 的指小詞


коток

коту́шка

線圈（螺旋狀纏繞的東西）

線圈（螺旋狀纏繞的東西）


вію

ві́я (víja) 的賓格單數


косарі

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-косарі.wav

коса́р (kosár) 的屈折变化形式：
主格/呼格/賓格複數

коса́р (kosár) 的屈折变化形式：
方位格單數


косарка

kosárka (romanization)
коса́рки
коса́рки (nominative plural)
коса́рок (genitive plural)


газонокосарка

源自 газо́н (hazón) + -о- (-o-) + коса́рка (kosárka)。

hazonokosárka (romanization)
газонокоса́рки
газонокоса́рки (nominative plural)
газонокоса́рок (genitive plural)


косаря

коса́р (kosár) 的屬格/賓格單數


сателіт

satelít (romanization)
сателі́та
сателі́ти (nominative plural)
сателі́тів (genitive plural)


супутник

源自су- (su-) + путь (putʹ) + -ник (-nyk)。
“人造衛星”之義意譯自俄語 спутник (sputnik)。

supútnyk (romanization)
супу́тника
супу́тники (nominative plural)
супу́тників (genitive plural)
супу́тниця (feminine)

Uk-супутник.ogg


супутник

supútnyk (romanization)
супу́тника
супу́тники (nominative plural)
супу́тників (genitive plural)
супу́тниковий

Uk-супутник.ogg


трамваї

трамва́й (tramváj) 的屈折变化形式：
方位格單數

трамва́й (tramváj) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


трамваєм

трамва́й (tramváj) 的工具格單數


трамваєві

трамва́й (tramváj) 的與格單數


трамваїв

трамва́й (tramváj) 的屬格複數


трамвая

трамва́й (tramváj) 的屬格單數


трамваям

трамва́й (tramváj) 的與格複數


трамваями

трамва́й (tramváj) 的工具格複數


трамваях

трамва́й (tramváj) 的方位格複數


трамваю

трамва́й (tramváj) 的與格/方位格/呼格單數


екзема

古典借詞，源自拉丁語 eczema，源自古希臘語 ἔκζεμᾰ (ékzema, “皮膚發疹”)，源自ἐκζέω (ekzéō, “煮沸，煎煮”) + -μᾰ (-ma, 名詞化後綴)。對照俄語 экзе́ма (ekzéma)、白俄羅斯語 экзэ́ма (ekzéma)。


дерматит

借自古希臘語 δερματῖτις (dermatîtis)。

dermatýt (romanization)
дермати́ту
дермати́ти (nominative plural)
дермати́тів (genitive plural)


нубієць

源自 Ну́бія (Núbija) + -і́єць (-íjecʹ)。對照俄語 нуби́ец (nubíjec) 與白俄羅斯語 нубі́ец (nubíjec)。

nubíjecʹ (romanization)
нубі́йця
нубі́йці (nominative plural)
нубі́йців (genitive plural)
нубі́йка (feminine)
нубі́йський


гаянський

源自 Гая́на (Hajána) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 гайа́нский (gajánskij)、白俄羅斯語 гая́нскі (hajánski)、波蘭語 gujański。


Гаяна

圭亞那，蓋亞那（國家名，位於南美洲）


азієць

源自 А́зія (Ázija, “亞洲”) + -ець (-ecʹ)。

azíjecʹ (romanization)
азі́йця
азі́йці (nominative plural)
азі́йців (genitive plural)
азі́йка (feminine)


азійка

源自 А́зія (Ázija, “亞洲”) + -і́йка (-íjka)。

azíjka (romanization)
азі́йки
азі́йки (nominative plural)
азі́йок (genitive plural)
азі́єць (feminine)

азі́єць (azíjecʹ, “亞洲人”) 的陰性形


шістдесят два

同源詞包括白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят два́ (šéscʹdzjesjat dvá)。


п'ятдесят дев'ять

同源詞包括白俄羅斯語 пяцьдзеся́т дзе́вяць (pjacʹdzjesját dzjévjacʹ)。


шістдесят сім

同源詞包括白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят сем (šéscʹdzjesjat sjem)。


шістдесят п'ять

同源詞包括白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят пяць (šéscʹdzjesjat pjacʹ)。


п'ятдесят сім

同源詞包括白俄羅斯語 пяцьдзеся́т сем (pjacʹdzjesját sjem)。


шістдесят три

同源詞包括白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят тры (šéscʹdzjesjat try)。


п'ятдесят шість

同源詞包括白俄羅斯語 пяцьдзеся́т шэсць (pjacʹdzjesját šescʹ)。


шістдесят шість

同源詞包括白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят шэсць (šéscʹdzjesjat šescʹ)。


шістдесят один

同源詞包括白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят адзі́н (šéscʹdzjesjat adzín)。


сімдесят дев'ять

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят дзе́вяць (sjémdzjesjat dzjévjacʹ)。


шістдесят вісім

同源詞包括白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят во́сем (šéscʹdzjesjat vósjem)。


сімдесят один

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят адзі́н (sjémdzjesjat adzín)。


сімдесят два

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят два́ (sjémdzjesjat dvá)。


сімдесят три

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят тры (sjémdzjesjat try)。


сімдесят чотири

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят чаты́ры (sjémdzjesjat čatýry)。


вісімдесят дев'ять

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят дзе́вяць (vósjemdzjesjat dzjévjacʹ)。


сімдесят п'ять

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят пяць (sjémdzjesjat pjacʹ)。


шістдесят чотири

同源詞包括白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят чаты́ры (šéscʹdzjesjat čatýry)。


сімдесят сім

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят сем (sjémdzjesjat sjem)。


дев'яносто один

同源詞包括白俄羅斯語 дзевяно́ста адзі́н (dzjevjanósta adzín)。


дев'яносто три

同源詞包括白俄羅斯語 дзевяно́ста тры (dzjevjanósta try)。


вісімдесят три

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят тры (vósjemdzjesjat try)。


вісімдесят один

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят адзі́н (vósjemdzjesjat adzín)。


вісімдесят два

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят два́ (vósjemdzjesjat dvá)。


вісімдесят сім

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят сем (vósjemdzjesjat sjem)。


вісімдесят вісім

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят во́сем (vósjemdzjesjat vósjem)。


вісімдесят чотири

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят чаты́ры (vósjemdzjesjat čatýry)。


сімдесят шість

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят шэсць (sjémdzjesjat šescʹ)。


дев'яносто два

同源詞包括白俄羅斯語 дзевяно́ста два́ (dzjevjanósta dvá)。


дев'яносто чотири

同源詞包括白俄羅斯語 дзевяно́ста чаты́ры (dzjevjanósta čatýry)。


дев'яносто п'ять

同源詞包括白俄羅斯語 дзевяно́ста пяць (dzjevjanósta pjacʹ)。


вісімдесят п'ять

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят пяць (vósjemdzjesjat pjacʹ)。


дев'яносто сім

同源詞包括白俄羅斯語 дзевяно́ста сем (dzjevjanósta sjem)。


дев'яносто шість

同源詞包括白俄羅斯語 дзевяно́ста шэсць (dzjevjanósta šescʹ)。


дев'яносто вісім

同源詞包括白俄羅斯語 дзевяно́ста во́сем (dzjevjanósta vósjem)。


вісімдесят шість

同源詞包括白俄羅斯語 во́семдзесят шэсць (vósjemdzjesjat šescʹ)。


зара

за́раз (záraz)的縮約形。


сімдесят вісім

同源詞包括白俄羅斯語 се́мдзесят во́сем (sjémdzjesjat vósjem)。


п'ятдесят вісім

同源詞包括白俄羅斯語 пяцьдзеся́т во́сем (pjacʹdzjesját vósjem)。


кон'юнктивіт

同源詞包括俄語 конъюнктиви́т (konʺjunktivít)、白俄羅斯語 кан'юнктыві́т (kanʺjunktyvít)。

konʺjunktyvít (romanization)
кон'юнктиві́ту
кон'юнктиві́ти (nominative plural)
кон'юнктиві́тів (genitive plural)


слонові

слон (slon) 的屈折变化形式：
與格單數

слон (slon) 的屈折变化形式：
方位格單數


слонів

слон (slon) 的屈折变化形式：
屬格複數

слон (slon) 的屈折变化形式：
賓格複數


слонова кістка

slonóva kístka (romanization)
слоно́вої кі́стки
слоно́ві кістки́ (nominative plural)
слоно́вих кісто́к (genitive plural)


слоні

слон (slon) 的方位格單數


слоновий

源自 слон (slon) + -о́вий (-óvyj)。對照俄語 слоно́вый (slonóvyj)、白俄羅斯語 слано́вы (slanóvy)、波蘭語 słoniowy。


слони

слон (slon) 的屈折变化形式：
主格複數

слон (slon) 的屈折变化形式：
賓格複數

слон (slon) 的屈折变化形式：
呼格複數


делегувати

最终源自拉丁語 dēlēgō。含有後綴-увати (-uvaty)。對照俄語 делеги́ровать (delegírovatʹ)、白俄羅斯語 дэлегава́ць (deljehavácʹ)、波蘭語 delegować。


елефант

繼承自古盧森尼亞語 елефа́нтъ (elefánt)，借自教會斯拉夫語 е҆лефа́нтъ (e҆lefántŭ)、е҆лефа́нтесъ (e҆lefántesŭ, “大象”)，借自古希臘語 ἐλέφᾱς (eléphās)（主格複數ελέφαντες (eléphantes)）。同源詞包括烏克蘭語 верблю́д (verbljúd)、俄語 верблю́д (verbljúd)、俄語 элефа́нт (elefánt, “大象”, 古舊)。

elefánt (romanization)
елефа́нта
елефа́нти (nominative plural)
елефа́нтів (genitive plural)


Абуджа

阿布賈，阿布札（首都名，位於尼日利亞）


ГЕС

гідроелектроста́нція (hidroelektrostáncija) 的首字母縮略詞。

гідроелектростанція (hidroelektrostancija, “水電站”) 之首字母縮略詞。


гідроелектричний

源自 гідро- (hidro-) + електри́чний (elektrýčnyj)。對照俄語 гидроэлектри́ческий (gidroelektríčeskij)、白俄羅斯語 гідраэлектры́чны (hidraeljektrýčny)、波蘭語 hydroelektryczny。

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-гідроелектричний.wav

гідроелектри́чна ста́нція


гідроелектростанція

源自 гідро- (hidro-) + електроста́нція (elektrostáncija)。對照俄語 гидроэлектроста́нция (gidroelektrostáncija)、白俄羅斯語 гідраэлектраста́нцыя (hidraeljektrastáncyja)。

hidroelektrostáncija (romanization)
гідроелектроста́нції
гідроелектроста́нції (nominative plural)
гідроелектроста́нцій (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-гідроелектростанція.wav

гідроста́нція

гідроелектри́чна ста́нція (hidroelektrýčna stáncija, “水電站”)之簡寫。


рогівка

源自 ріг (rih) + -і́вка (-ívka)。對照波蘭語 rogówka 與捷克語 rohovka。

rohívka (romanization)
рогі́вки
рогівки́ (nominative plural)
рогіво́к (genitive plural)


флорбол

florból (romanization)
флорбо́лу
флорбо́льний


католицтво

同類詞：правосла́в'я n (pravoslávʺja)、протестанти́зм m (protestantýzm)


свинарство

源自 свина́р (svynár, “豬倌”) + -ство (-stvo)。


комуніст

借自俄語 коммуни́ст (kommuníst)，源自法語 communiste。含有後綴 -і́ст (-íst)。

komuníst (romanization)
комуні́ста
комуні́сти (nominative plural)
комуні́стів (genitive plural)
комуні́стка (feminine)
комуністи́чний


комуністка

源自 комуні́ст (komuníst) + -ка (-ka)。對照俄語 коммуни́стка (kommunístka)、白俄羅斯語 камуні́стка (kamunístka)、波蘭語 komunistka。

komunístka (romanization)
комуні́стки
комуні́стки (nominative plural)
комуні́сток (genitive plural)
комуні́ст (masculine)

комуні́ст (komuníst, “共產主義者”) 的陰性形


крайній

繼承自原始斯拉夫語 *krajьnъ。

Uk-крайній.ogg


крайня плоть

對照白俄羅斯語 кра́йняя плоць (krájnjaja plocʹ)、俄語 кра́йняя плоть (krájnjaja plotʹ)。

krájnja plotʹ (romanization)
кра́йньої пло́ті


аборигенка

aboryhénka (romanization)
абориге́нки
абориге́нки (nominative plural)
абориге́нок (genitive plural)


рибам

ри́ба (rýba) 的與格複數


риб

ри́ба (rýba) 的屬格/賓格複數


рибами

ри́ба (rýba) 的工具格複數


рибою

ри́ба (rýba) 的工具格單數


рибах

ри́ба (rýba) 的方位格複數


псові

пес (pes) 的與格/方位格單數


рибі

ри́ба (rýba) 的與格/方位格單數


псі

пес (pes) 的方位格單數


рибу

ри́ба (rýba) 的賓格單數


псів

пес (pes) 的屬格/賓格複數


риб'ячий

源自 ри́ба (rýba, “魚”) + -ячий (-jačyj)。

ри́б'яча ікра́


рибо

ри́ба (rýba) 的呼格單數


псах

пес (pes) 的方位格複數


псам

пес (pes) 的與格複數


псом

пес (pes) 的工具格單數


псу

пес (pes) 的與格單數


пса

пес (pes) 的屬格/賓格單數


псами

пес (pes) 的工具格複數


рибний

源自 ри́ба (rýba, “魚”) + -ний (-nyj)。對照俄語 ры́бный (rýbnyj)、白俄羅斯語 ры́бны (rýbny)、波蘭語 rybny。

音頻 (ри́бний)

ри́бна ло́вля

ри́бне господа́рство

ри́бний магази́н

ри́бний со́ус


рибний

音頻 (ри́бний)


риби

ри́ба (rýba) 的屈折变化形式：
屬格單數

ри́ба (rýba) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


псій

繼承自古盧森尼亞語 псїй (psij)，繼承自古東斯拉夫語 пьсии (pĭsii)，繼承自原始斯拉夫語 *pьsьjь。字面分析等同於 пес (pes) + -ій (-ij)。同源詞包括白俄羅斯語 псі (psi)、波蘭語 psi。


псе

пси (psy, “狗”)的西部方言發音，亦和все (vse)押韻。

(用於固定短語) 無，沒有


псе

請參閲主詞條的词源章節。

пес (pes) 的呼格單數


псе

請參閲主詞條的词源章節。

псій (psij) 的中性主格/賓格單數


пси

псів

пес (pes) 的賓格複數

пес (pes) 的主格/呼格複數

пес (pes) 的賓格複數


Юзівка

源自 英語 Hughes + -івка (-ivka)，以建立此城的威爾士工程師約翰·詹姆斯·休斯命名。

Доне́цьк (Donécʹk)的前稱。


їж

ї́сти (jísty) 的第二人稱單數命令式非完整體


яблучна кислота

jáblučna kyslotá (romanization)
я́блучної кислоти́
я́блучні кисло́ти (nominative plural)
я́блучних кисло́т (genitive plural)


масляна кислота

másljana kyslotá (romanization)
ма́сляної кислоти́
ма́сляні кисло́ти (nominative plural)
ма́сляних кисло́т (genitive plural)


жирна кислота

žýrna kyslotá (romanization)
жи́рної кислоти́
жи́рні кисло́ти (nominative plural)
жи́рних кисло́т (genitive plural)


манкурт

mankúrt (romanization)
манку́рта
манку́рти (nominative plural)
манку́ртів (genitive plural)

“曼庫特”，喪失對其文化/種族身份或血統認同的人（尤其是受到了主流文化的影響）


торії

借自日語 鳥居 (torii)。


Конфуцій

借自拉丁語 Cōnfūcius，源自官話 孔夫子 (Kǒng Fūzǐ)。


стати

繼承自古東斯拉夫語 стати (stati)，繼承自原始斯拉夫語 *stati (“站；成為”)。

státy (romanization)
става́ти (imperfective)


аварія

借自意大利語 avaria。

avárija (romanization)
ава́рії
ава́рії (nominative plural)
ава́рій (genitive plural)
аварі́йний


ридати

繼承自古東斯拉夫語 рыдати (rydati)，繼承自原始斯拉夫語 *rydati。


прочитати

pročytáty (romanization)
чита́ти (imperfective)
прочи́тувати (imperfective)

Uk-прочитати.ogg


читати

繼承自原始斯拉夫語 *čitati。同源詞包括俄語 чита́ть (čitátʹ)、白俄羅斯語 чыта́ць (čytácʹ)、塞爾維亞-克羅地亞語 чи́тати、波蘭語 czytać。

čytáty (romanization)
прочита́ти (perfective)


волейболіст

源自 волейбо́л (volejból) + -і́ст (-íst)。對照俄語 волейболи́ст (volejbolíst) 與白俄羅斯語 валейбалі́ст (valjejbalíst)。

volejbolíst (romanization)
волейболі́ста
волейболі́сти (nominative plural)
волейболі́стів (genitive plural)
волейболі́стка (feminine)


баскетболіст

源自 баскетбо́л (basketból) + -і́ст (-íst)。對照俄語 баскетболи́ст (basketbolíst) 與白俄羅斯語 баскетбалі́ст (baskjetbalíst)。

basketbolíst (romanization)
баскетболі́ста
баскетболі́сти (nominative plural)
баскетболі́стів (genitive plural)
баскетболі́стка (feminine)


фінка

源自 фін m (fin, “芬蘭人”) + -ка (-ka)。對照俄語 фи́нка (fínka)、波蘭語 Finka。

fínka (romanization)
фі́нки
фі́нки (nominative plural)
фі́нок (genitive plural)
фін (masculine)

фін (fin) 的陰性形：女性芬蘭人

фі́нський ніж (fínsʹkyj niž)之同義詞


боявшись

боя́тися 非完 (bojátysja) 的過去時副詞性分詞


боялась

боя́тися 非完 (bojátysja) 的陰性單數過去時直陳式

其他形式：боя́лася (bojálasja)


боялись

боя́тися 非完 (bojátysja) 的複數過去時直陳式

其他形式：боя́лися (bojálysja)


боялось

боя́тися 非完 (bojátysja) 的中性單數過去時直陳式

其他形式：боя́лося (bojálosja)


подивитися

podyvýtysja (romanization)
диви́тися (imperfective)

Uk-подивитися.ogg


дивитися

本義為“（對……）驚歎”，對比俄語 диви́ться (divítʹsja)。“看”的意思是後起的。亦對照捷克語 dívat se。

dyvýtysja (romanization)
подиви́тися (perfective)

Uk-дивитися.ogg

Диви́сь на цього́ хло́пчика!


обдивлятися

源自 обдиви́тися (obdyvýtysja) + -я́ти (-játy)。

obdyvljátysja (romanization)
обдиви́тися (perfective)

Uk-обдивлятися.ogg


обдивитися

obdyvýtysja (romanization)
обдивля́тися (imperfective)


роздивлятися

源自 роздиви́тися (rozdyvýtysja) + -я́ти (-játy)。

rozdyvljátysja (romanization)
роздиви́тися (perfective)

Uk-роздивлятися.ogg


роздивитися

rozdyvýtysja (romanization)
роздивля́тися (imperfective)

Uk-роздивитися.ogg


дивившись

диви́тися (dyvýtysja) 的過去時副詞性分詞


дивитесь

диви́тися (dyvýtysja) 的第二人稱複數現在時非完整體


дивимся

диви́тися (dyvýtysja) 的第一人稱複數現在時非完整體


дивись

диви́тися (dyvýtysja) 的第二人稱單數命令式非完整體


дивлюсь

диви́тися (dyvýtysja) 的第一人稱單數現在時非完整體


дивилось

диви́тися (dyvýtysja) 的中性單數過去時非完整體


дивилась

диви́тися (dyvýtysja) 的陰性單數過去時非完整體


дивились

диви́тися (dyvýtysja) 的複數過去時非完整體


задумавшись

заду́матися 完 (zadúmatysja) 的過去時副詞性分詞


мучитель

源自 му́чити (múčyty, “折磨”)。

mučýtelʹ (romanization)
мучи́теля
мучи́телі (nominative plural)
мучи́телів (genitive plural)
мучи́телька (feminine)

Uk-мучитель.ogg


опускалось

опуска́тися 非完 (opuskátysja) 的中性單數過去時直陳式

其他形式：опуска́лося (opuskálosja)


опускаюсь

опуска́тися 非完 (opuskátysja) 的第一人稱單數現在時直陳式

其他形式：опуска́юся (opuskájusja)


опускалась

опуска́тися 非完 (opuskátysja) 的陰性單數過去時直陳式

其他形式：опуска́лася (opuskálasja)


опускались

опуска́тися 非完 (opuskátysja) 的複數過去時直陳式

其他形式：опуска́лися (opuskálysja)


опуститися

源自 опусти́ти (opustýty) + -ся (-sja)。對照俄語 опусти́ться (opustítʹsja)、白俄羅斯語 апусці́цца (apuscícca)、波蘭語 opuścić się。

opustýtysja (romanization)
опуска́тися (imperfective)

Uk-опуститися.ogg

опусти́тися навпо́чіпки

опусти́тися на колі́на

опусти́тися навко́лішки

опусти́ти 完 (opustýty) 的被動態


опускатися

源自 опуска́ти (opuskáty) + -ся (-sja)。對照俄語 опуска́ться (opuskátʹsja)、白俄羅斯語 апуска́цца (apuskácca)、波蘭語 opuszczać się。

opuskátysja (romanization)
опусти́тися (perfective)

Uk-опускатися.ogg

опуска́тися навпо́чіпки

опуска́тися на колі́на

опуска́тися навко́лішки

опуска́ти 非完 (opuskáty) 的被動態


штанах

штани́ (štaný) 的方位格複數

其他形式：шта́нях (štánjax)


штанам

штани́ (štaný) 的與格複數

其他形式：шта́ням (štánjam)


скажем

сказа́ти (skazáty) 的第一人稱複數將來時完整體


дійсність

源自 дійсний (dijsnyj, “現實的”) + -ість (-istʹ, 名詞後綴)。

díjsnistʹ (romanization)
ді́йсності
ді́йсности

Uk-дійсність.ogg


дійсний

可能與і́стинний (ístynnyj, “真實的”)有關。對照俄語 действи́тельный (dejstvítelʹnyj)。

Uk-дійсний.ogg


реальність

源自 реа́льний (reálʹnyj, “真實的，現實的”) + -ість (-istʹ, 名詞後綴)。對照俄語 реа́льность (reálʹnostʹ)、白俄羅斯語 рэа́льнасць (reálʹnascʹ)。

reálʹnistʹ (romanization)
реа́льності
реа́льности


реальний

源自拉丁語 reālis + -ний (-nyj)。對照俄語 реа́льный (reálʹnyj)、白俄羅斯語 рэа́льны (reálʹny)、波蘭語 realny。

reálʹnyj (romanization)
реа́льно
реа́льність (abstract-noun)

Uk-реальний.ogg


реальности

реа́льність (reálʹnistʹ) 的屬格單數

其他形式：реа́льності (reálʹnosti)


нереальний

源自 не- (ne-) + реа́льний (reálʹnyj)。對照俄語 нереа́льный (nereálʹnyj)、白俄羅斯語 нерэа́льны (njereálʹny)、波蘭語 nierealny。

nereálʹnyj (romanization)
нереа́льно
нереа́льність (abstract-noun)


реалізація

同源詞包括俄語 реализа́ция (realizácija)、白俄羅斯語 рэаліза́цыя (realizácyja)、波蘭語 realizacja。字面分析等同於 реаліз- (realiz-) + -ація (-acija)

realizácija (romanization)
реаліза́ції
реаліза́ції (nominative plural)
реаліза́цій (genitive plural)


істинний

繼承自古盧森尼亞語 и́стинный (ístinnyj)，繼承自古東斯拉夫語 истиньнъ (istinĭnŭ)。字面分析等同於 і́стина (ístyna) + -ний (-nyj)。

ístynnyj (romanization)
і́стинність (abstract-noun)

Uk-істинний.ogg


коротко

kórotko (romanization)
коро́тше (comparative)

якщо́ ко́ротко


реалізувати

源自法語 réaliser + -увати (-uvaty)。對照俄語 реализова́ть (realizovátʹ)、白俄羅斯語 рэалізава́ць (realizavácʹ)、波蘭語 realizować。

Uk-реалізувати.ogg


продовжити

源自 про- (pro-) + до́вгий (dóvhyj) + -ити (-yty)。對照俄語 продо́лжить (prodólžitʹ)、白俄羅斯語 прадо́ўжыць (pradóŭžycʹ)。

prodóvžyty (romanization)
продо́вжувати (imperfective)

Uk-продовжити.ogg


Григір

Григо́рій (Hryhórij)的本土化形式。最终源自古希臘語 Γρηγόριος (Grēgórios)。

Hrýhir (romanization)
Гри́гора
Гри́гори (nominative plural)
Гри́горів (genitive plural)

，Hryhir，源自古希臘語的男性人名，等價於英語Gregory


продовжувати

源自 продо́вжити 完 (prodóvžyty, 詞幹 продо́вж-) + -увати (-uvaty)。

prodóvžuvaty (romanization)
продо́вжити (perfective)

Uk-продовжувати.ogg


продовжуватися

源自 продо́вжувати (prodóvžuvaty) + -ся (-sja)。對照俄語 продолжа́ться (prodolžátʹsja)、白俄羅斯語 прадаўжацца (pradaŭžacca)。

prodóvžuvatysja (romanization)
продо́вжитися (perfective)

Uk-продовжуватися.ogg

продо́вжувати 非完 (prodóvžuvaty) 的被動態


продовжитися

源自 продо́вжити (prodóvžyty) + -ся (-sja)。對照俄語 продо́лжиться (prodólžitʹsja)、白俄羅斯語 прадо́ўжыцца (pradóŭžycca)。

prodóvžytysja (romanization)
продо́вжуватися (imperfective)

Uk-продовжитися.ogg

продо́вжити 完 (prodóvžyty) 的被動態


нездоровий

源自 не- (ne-) + здоро́вий (zdoróvyj)。 對照俄語 нездоро́вый (nezdoróvyj)、白俄羅斯語 нездаро́вы (njezdaróvy)、波蘭語 niezdrowy。

Uk-нездоровий.ogg


-ть

繼承自原始斯拉夫語 *-ti，經由其異體 *-tь 而來。

不定式後綴，一般用於詩歌語。


плачу

пла́кати (plákaty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


плачу

плати́ти (platýty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


сходились

схо́дитися 非完 (sxódytysja) 的複數過去時直陳式

其他形式：схо́дилися (sxódylysja)


сходилась

схо́дитися 非完 (sxódytysja) 的陰性單數過去時直陳式

其他形式：схо́дилася (sxódylasja)


платити

繼承自古東斯拉夫語 платити (platiti)，繼承自原始斯拉夫語 *platiti，源自原始斯拉夫語詞根 *platъ (“一塊布”)。

platýty (romanization)
заплати́ти (perfective)

Uk-платити.ogg


-ти

繼承自原始斯拉夫語 *-ti。


сходилось

схо́дитися 非完 (sxódytysja) 的中性單數過去時直陳式

其他形式：схо́дилося (sxódylosja)


явитися

Uk-явитися.ogg


легкість

源自 легки́й (lehkýj) + -ість (-istʹ)。對照俄語 лёгкость (ljóxkostʹ)、白俄羅斯語 лёгкасць (ljóhkascʹ)、波蘭語 lekkość。

léhkistʹ (romanization)
ле́гкості
ле́гкости


горячи

горі́ти (horíty) 的現在時副詞性分詞


явка

源自 яви́ти(ся) (javýty(sja)) + -ка (-ka)。

jávka (romanization)
я́вки
я́вки (nominative plural)
я́вок (genitive plural)

я́вка обов'язко́ва

я́вка ви́борців


просторами

про́стір (próstir) 的工具格複數


простору

про́стір (próstir) 的屈折变化形式：
屬格單數

про́стір (próstir) 的屈折变化形式：
與格單數


просторам

про́стір (próstir) 的與格複數


простором

про́стір (próstir) 的工具格單數


просторах

про́стір (próstir) 的方位格複數


простирало

prostyrálo (romanization)
простира́ла
простира́ла (nominative plural)
простира́л (genitive plural)

простира́дло (prostyrádlo)的另一種寫法


простирало

простира́ти (prostyráty) 的中性單數過去時非完整體


особах

осо́ба (osóba) 的方位格複數


особам

осо́ба (osóba) 的與格複數


особу

осо́ба (osóba) 的賓格單數


особами

осо́ба (osóba) 的工具格複數


особою

осо́ба (osóba) 的工具格單數


шароварами

шарова́ри (šarováry) 的工具格


шароварах

шарова́ри (šarováry) 的方位格


шароварам

шарова́ри (šarováry) 的與格


шаровар

шарова́рів

шарова́ри (šarováry) 的屬格

шарова́ри (šarováry) 的屬格


вари

вари́ти (varýty) 的第二人稱單數命令式非完整體


віроломний

可能仿譯自德語 Treubruch、treubrüchig。字面分析等同於 ві́ра (víra) + -о- (-o-) + ломи́ти (lomýty) + -ний (-nyj)。對照俄語 вероло́мный (verolómnyj)、白俄羅斯語 верало́мны (vjeralómny)、波蘭語 wiarołomny。

virolómnyj (romanization)
віроло́мно
віроло́мність (abstract-noun)

Uk-віроломний.ogg


кущ

繼承自原始斯拉夫語 *kusťь，源自 *kustъ。

kušč (romanization)
куща́
кущі́ (nominative plural)
кущі́в (genitive plural)
кущови́й
ку́щик (diminutive)


кущ

請參閲主詞條的词源章節。

ку́ща (kúšča) 的屬格複數


водивши

води́ти (vodýty) 的過去時副詞性分詞


водив

води́ти (vodýty) 的陽性單數過去時非完整體


водим

води́ти (vodýty) 的第一人稱複數現在時非完整體


водили

води́ти (vodýty) 的複數過去時非完整體


язика

язи́к (jazýk) 的屬格單數


родом

рід (rid) 的工具格單數


возивши

вози́ти 非完 (vozýty) 的過去時副詞性分詞


язикам

язи́к (jazýk) 的與格複數


язику

язи́к (jazýk) 的與格/方位格/呼格單數

其他形式：(與格單數) язико́ві (jazykóvi)、(方位格單數) язиці́ (jazycí)


язиком

язи́к (jazýk) 的工具格單數


язиках

язи́к (jazýk) 的方位格複數


язиками

язи́к (jazýk) 的工具格複數


язиків

язи́к (jazýk) 的屬格複數


язики

язи́к (jazýk) 的主格/賓格/呼格複數


возили

вози́ти 非完 (vozýty) 的複數過去時直陳式


язиці

язи́к (jazýk) 的方位格單數

其他形式：язику́ (jazykú)


язикові

請參閲主詞條的词源章節。

язи́к (jazýk) 的與格單數

其他形式：язику́ (jazykú)


язикові

請參閲主詞條的词源章節。

язико́вий (jazykóvyj) 的屈折变化形式：
主格複數

язико́вий (jazykóvyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


возила

вози́ти 非完 (vozýty) 的陰性單數過去時直陳式


вожу

вози́ти 非完 (vozýty) 的第一人稱單數現在時直陳式


возите

вози́ти 非完 (vozýty) 的第二人稱複數現在時直陳式


возив

вози́ти 非完 (vozýty) 的陽性單數過去時直陳式


водила

води́ти (vodýty) 的陰性單數過去時非完整體


возити

繼承自古烏克蘭語 возити (voziti)，繼承自古東斯拉夫語 возити (voziti)，繼承自原始斯拉夫語 *voziti，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *waźī́ˀtei，繼承自原始印歐語 *woǵʰéyeti，源自 *weǵʰ-。

vozýty (romanization)
повози́ти (perfective)

вози́ти (vozýty) 和 повози́ти (povozýty) 是抽象動詞，對應的具體動詞為 везти́ (veztý) 和 повезти́ (poveztý)。


сортувати

源自 сорт (sort) + -ува́ти (-uváty)。對照白俄羅斯語 сартава́ць (sartavácʹ)、波蘭語 sortować。

sortuváty (romanization)
посортува́ти (perfective)

Uk-сортувати.ogg


анархіст

anarxíst (romanization)
анархі́ста
анархі́сти (nominative plural)
анархі́стів (genitive plural)
анархі́стка (feminine)


сортування

源自 сортува́ти (sortuváty) + -а́ння (-ánnja)。對照白俄羅斯語 сартава́нне (sartavánnje)、波蘭語 sortowanie。

Uk-сортування.ogg

сортува́ти 非完 (sortuváty) 的動詞性名詞：排序 （動作）

алгори́тм сортува́ння


гниття

源自 гни́ти (hnýty) + -ття (-ttja) 或 гнисти́ (hnystý) + -ття (-ttja)。

гни́ти (hnýty)和гнисти́ (hnystý) 的動詞性名詞：腐爛


прапор

借自教會斯拉夫語 прапоръ (praporŭ)，源自原始斯拉夫語 *porporъ。

prápor (romanization)
пра́пора
прапори́ (nominative plural)
прапорі́в (genitive plural)
прапоре́ць (diminutive)


водити

繼承自原始斯拉夫語 *voditi，繼承自原始印歐語 *wedʰ-。

Води́ти是抽象動詞，對應的具體動詞是вести́ (vestý)。


прогноз погоди

prohnóz pohódy (romanization)
прогно́зу пого́ди
прогно́зи пого́ди (nominative plural)
прогно́зів пого́ди (genitive plural)


озер

о́зеро (ózero) 的屬格複數


озерам

о́зеро (ózero) 的與格複數


озері

о́зеро (ózero) 的方位格單數


озерами

о́зеро (ózero) 的工具格複數


озерах

о́зеро (ózero) 的方位格複數


ширинами

ширина́ (šyryná) 的工具格複數


ширинах

ширина́ (šyryná) 的方位格複數


ширинам

ширина́ (šyryná) 的與格複數


ширину

ширина́ (šyryná) 的賓格單數


шириною

ширина́ (šyryná) 的工具格單數


кода

借自意大利語 coda。

kóda (romanization)
ко́ди
ко́ди (nominative plural)
код (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-кода.wav


ненависти

нена́висть (nenávystʹ) 的屬格單數

其他形式：нена́висті (nenávysti)


гольфові

гольф (holʹf) 的與格單數

其他形式：го́льфу (hólʹfu)


бейсболу

бейсбо́л (bejsból) 的屬格/與格/方位格單數


гольфом

гольф (holʹf) 的工具格單數


бейсболом

бейсбо́л (bejsból) 的工具格單數


мишеням

мишеня́ (myšenjá, “mouseling”) 的工具格單數


гольфе

гольф (holʹf) 的呼格單數


гольфу

гольф (holʹf, “golf”) 的屬格單數

гольф (holʹf, “golf”) 的與格單數

其他形式：го́льфові (hólʹfovi)


гольфу

гольф (holʹf, “knee length sock / type of sweater”) 的與格單數

其他形式：го́льфові (hólʹfovi)


гольфа

гольф (holʹf) 的屬格單數


монархиня

借自波蘭語 monarchini。字面分析等同於 монарх (monarx) + -иня (-ynja)

monarxýnja (romanization)
монархи́ні
монархи́ні (nominative plural)
монархи́нь (genitive plural)
мона́рх (masculine)

мона́рх (monárx) 的陰性形


плоттю

плоть (plotʹ) 的工具格單數


плоті

плоть (plotʹ) 的屬格/與格/方位格單數


горим

горі́ти (horíty) 的第一人稱複數現在時非完整體


плоти

пліт (plit) 的主格/賓格/呼格複數


плоте

плоть (plotʹ) 的呼格單數


горю

горі́ти (horíty) 的第一人稱單數現在時非完整體


блюді

блю́до (bljúdo) 的方位格單數


блюда

блю́до (bljúdo) 的屈折变化形式：
屬格單數

блю́до (bljúdo) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


треба

借自教會斯拉夫語 трѣба (trěba, “儀式，典禮；必要”)，源自原始斯拉夫語 *terba。代替了繼承而來的古東斯拉夫語 тереба (tereba)。

tréba (romanization)
тре́би
тре́би (nominative plural)
треб (genitive plural)


треба

與詞源1相同， 或可能是後期借自波蘭語 trzeba。

потрі́бно

需要，有必要 (非人稱，+ 與格)

слід

需要，有必要 (非人稱，+ 與格)

需要，有必要 (非人稱，+ 與格)

Мені́ тре́ба було́ це прийня́ти.


проектів

прое́кт (proékt) 的屬格複數


проекти

прое́кт (proékt) 的主格/賓格/呼格複數


абсолютист

absoljutýst (romanization)
абсолюти́ста
абсолюти́сти (nominative plural)
абсолюти́стів (genitive plural)
абсолюти́стка (feminine)

絕對君主制/君主專制擁護者


ложа

lóža (romanization)
ло́жі
ло́жі (nominative plural)
лож (genitive plural)


авіа-

авіа́ція (aviácija)之縮寫。


авіація

aviácija (romanization)
авіа́ції
авіаці́йний


аеро-

最终源自古希臘語 ἀέρος (aéros)。

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-аеро-.wav


релігієзнавство

源自 релі́гія (relíhija) + -є- (-je-) + -зна́вство (-znávstvo) 或 релігієзна́вець (relihijeznávecʹ) + -ство (-stvo)。對照白俄羅斯語 рэлігіязна́ўства (relihijaznáŭstva)、波蘭語 religioznawstwo。

порівня́льне релігієзна́вство


патологічний

源自 патоло́гія f (patolóhija, “病理學”) + -і́чний (-íčnyj, 形容詞後綴)。對照俄語 патологи́ческий (patologíčeskij)、白俄羅斯語 паталагі́чны (patalahíčny)、波蘭語 patologiczny。

Uk-патологічний.ogg


патологія

最终源自古希臘語 πάθος (páthos)，後綴-ло́гія (-lóhija)來自古希臘語 -λογία (-logía)。對照俄語 патоло́гия (patológija)、白俄羅斯語 патало́гія (patalóhija)、波蘭語 patologia。

patolóhija (romanization)
патоло́гії
патоло́гії (nominative plural)
патоло́гій (genitive plural)
патологі́чний


висели

ви́селити 完 (výselyty) 的第二人稱單數命令式


Миколаєнко

來自父名 Микола́й (Mykoláj) + -енко (-enko)。

Mykolájenko (romanization)
Микола́єнка
Микола́єнки (nominative plural)
Микола́єнків (genitive plural)


Миколенко

源自父名 Мико́ла (Mykóla) + -енко (-enko)。

Mykolénko (romanization)
Миколе́нка
Миколе́нки (nominative plural)
Миколе́нків (genitive plural)


Тарасенко

源自父名 Тара́с (Tarás) + -енко (-enko)

Tarásenko (romanization)
Тара́сенка
Тара́сенки (nominative plural)
Тара́сенків (genitive plural)


Тарасович

源自父名 Тара́с (Tarás) + -ович (-ovyč)。

Tarásovyč (romanization)
Тара́совича
Тара́совичі (nominative plural)
Тара́совичів (genitive plural)
Тара́сівна (feminine)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-Тарасович.wav


Миколай

源自古希臘語 Νικόλαος (Nikólaos)。

Mykólaj (romanization)
Мико́лая
Мико́лаї (nominative plural)
Мико́лаїв (genitive plural)

Мико́ла 目前仍有使用，而 Микола́й 基本只留存於歷史用法當中了（如 Святи́й Микола́й (“聖尼古拉”)。但 Микола́й 還用於組成其他派生形式，故有 Микола́йович 而非 Мико́лович。


Миколайович

源自父名 Мико́ла (Mykóla) + -ович (-ovyč) 或 Микола́й (Mykoláj) + -ович (-ovyč)。

Mykolájovyč (romanization)
Микола́йовича
Микола́йовичі (nominative plural)
Микола́йовичів (genitive plural)
Микола́ївна (feminine)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-Миколайович.wav


Тарас

源自古希臘語 Ταράσιος (Tarásios)，源自古希臘語 ταράσσω (tarássō, “攪動，煽動”)。

Tarás (romanization)
Тара́са
Тара́си (nominative plural)
Тара́сів (genitive plural)

，Taras，源自古希臘語的男性人名


Микола

源自古希臘語 Νικόλαος (Nikólaos)。

Mykóla (romanization)
Мико́ли
Мико́ли (nominative plural)
Мико́л (genitive plural)

Микола 目前仍有使用，而 Микола́й 基本只留存於歷史用法當中了（如 Святи́й Микола́й (“聖尼古拉”)。但 Микола́й 還用於組成其他派生形式，故有 Микола́йович 而非 Мико́лович。


радо

ра́да (ráda) 的呼格單數


раді

ра́да (ráda) 的與格/方位格單數


раді

ра́дий (rádyj) 的屈折变化形式：
主格複數

ра́дий (rádyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


радую

ра́дий (rádyj) 的陰性賓格單數 (過時或方言)

其他形式：ра́ду (rádu)


радою

ра́да (ráda) 的工具格單數


радою

ра́дий (rádyj) 的陰性工具格單數


раде

ра́дий (rádyj) 的中性主格/賓格單數

其他形式：ра́деє (rádeje) (過時或方言)


раду

ра́да (ráda) 的賓格單數


раду

ра́дий (rádyj) 的陰性賓格單數

其他形式：ра́дую (ráduju) (過時或方言)


перигелій

最终源自古希臘語 περί- (perí-) + ἥλιος (hḗlios)。對照俄語 периге́лий (perigélij)、白俄羅斯語 перыге́лій (pjeryhjélij)。

peryhélij (romanization)
периге́лію
периге́лії (nominative plural)
периге́ліїв (genitive plural)


афелій

最终源自古希臘語 ἀπο- (apo-) + ἥλιος (hḗlios)。對照俄語 афе́лий (afélij)、白俄羅斯語 афе́лій (afjélij)。

afélij (romanization)
афе́лію
афе́лії (nominative plural)
афе́ліїв (genitive plural)


металургійний

源自 металу́ргія (metalúrhija, “冶金學”) + -ний (-nyj)。


металургія

metalúrhija (romanization)
металу́ргії
металургі́йний


коктейлю

кокте́йль (koktéjlʹ) 的屬格/呼格單數

кокте́йль (koktéjlʹ) 的與格單數

其他形式：кокте́йлеві (koktéjlevi)

кокте́йль (koktéjlʹ) 的方位格單數

其他形式：кокте́йлі (koktéjli)


потопа

potópa (romanization)
пото́пи
пото́пи (nominative plural)


еякулювати

最终源自拉丁語 ēiaculor + -ювати (-juvaty)。對照俄語 эякули́ровать (ejakulírovatʹ)、波蘭語 ejakulować。


еякуляція

借自拉丁語 ēiaculātiō。對照俄語 эякуля́ция (ejakuljácija)、白俄羅斯語 эякуля́цыя (ejakuljácyja)、波蘭語 ejakulacja。

ejakuljácija (romanization)
еякуля́ції
еякуля́ції (nominative plural)
еякуля́цій (genitive plural)


Гельсінкі

Hélʹsinki (romanization)
ге́льсінський
ге́льсінкський

赫爾辛基（首都名，位於芬蘭）


гельсінський

源自 Ге́льсінкі (Hélʹsinki) + -ський (-sʹkyj)。對照波蘭語 helsiński、俄語 хе́льсинкский (xélʹsinkskij)、白俄羅斯語 хе́льсінкскі (xjélʹsinkski)。


бейсболові

бейсбо́л (bejsból) 的與格單數


антибіотика

антибіо́тик (antybiótyk) 的屬格單數


антибіотиків

антибіо́тик (antybiótyk) 的屬格複數


антибіотиках

антибіо́тик (antybiótyk) 的方位格複數


антибіотикам

антибіо́тик (antybiótyk) 的與格複數


антибіотиком

антибіо́тик (antybiótyk) 的工具格單數


антибіотиками

антибіо́тик (antybiótyk) 的屬格複數


бейсболіст

源自 бейсбо́л (bejsból) + -і́ст (-íst)。

bejsbolíst (romanization)
бейсболі́ста
бейсболі́сти (nominative plural)
бейсболі́стів (genitive plural)
бейсболі́стка (feminine)

同類詞：софтболі́ст (softbolíst)


антибіотику

антибіо́тик (antybiótyk) 的方位格單數

антибіо́тик (antybiótyk) 的呼格單數


антибіотики

антибіо́тик (antybiótyk) 的主格複數

антибіо́тик (antybiótyk) 的賓格複數

антибіо́тик (antybiótyk) 的呼格複數


Барселона

Barselóna (romanization)
Барсело́ни
барсело́нський

巴塞羅那，巴塞隆納（首府名，位於西班牙加泰羅尼亞）

巴塞羅那，巴塞隆納（省名，位於西班牙加泰羅尼亞）


Керч

Kerč (romanization)
Ке́рчі
ке́рченський

克赤，刻赤（位於克里米亞東側的城市，國際上承認其為烏克蘭的一部分，但實際上被俄羅斯控制）


космологія

源自中世紀拉丁語 cosmologia，源自古希臘語 κόσμος (kósmos, “世界”) + -λογία (-logía)。帶詞尾 -ло́гія (-lóhija)。對照俄語 космоло́гия (kosmológija)、白俄羅斯語 касмало́гія (kasmalóhija)、波蘭語 kosmologia。

kosmolóhija (romanization)
космоло́гії
космологі́чний


семикутник

semykútnyk (romanization)
семику́тника
семику́тники (nominative plural)
семику́тників (genitive plural)