резина

源自拉丁語 resina經由俄語 рези́на (rezína)；參見法語 résine。

rezýna (romanization)
рези́ни
рези́ни (nominative plural)
рези́н (genitive plural)
рези́новый


нерв

衍生或經由歐洲西部語言拉丁語 nervus。

nerv (romanization)
не́рва
не́рви (nominative plural)
не́рвів (genitive plural)
нерво́вий


ремесло

繼承自原始斯拉夫語 *remeslo.

remesló (romanization)
ремесла́
реме́сла (nominative plural)
реме́сел (genitive plural)

Uk-ремесло.ogg


раз

raz (romanization)
ра́зу
рази́ (nominative plural)
разі́в (genitive plural)
раз (genitive plural)


Москва

Moskvá (romanization)
Москви́
моско́вський

莫斯科（聯邦城市，首都名，位於俄羅斯）

у/в Москві́

у/в Москву́, до Москви́

з Москви́


рейс

rejs (romanization)
ре́йсу
ре́йси (nominative plural)
ре́йсів (genitive plural)


нити

繼承自原始斯拉夫語 *nyti (“嚮往”)。

nýty (romanization)
пони́ти (perfective)


ржа

іржа́ (iržá, “鏽”)的另一種寫法


нива

繼承自原始斯拉夫語 *ňiva。

nýva (romanization)
ни́ви
ни́ви (nominative plural)
нив (genitive plural)


ритуал

來自拉丁語 rītuālis，來自rītus。

rytuál (romanization)
ритуа́лу
ритуа́ли (nominative plural)
ритуа́лів (genitive plural)
ритуа́льний


рояль

rojálʹ (romanization)
роя́ля
роя́лі (nominative plural)
роя́лів (genitive plural)


речник

源自 ректи́ (rektý) + -ник (-nyk)。對照波蘭語 rzecznik。

réčnyk (romanization)
ре́чника
ре́чники (nominative plural)
ре́чників (genitive plural)
ре́чниця


ненависть

來自古東斯拉夫語 ненависть (nenavistĭ)，來自原始斯拉夫語 *nenavistь。

nenávystʹ (romanization)
нена́висті
нена́висти

Uk-ненависть.ogg


рота

借自中古高地德語 rotte (“分隊、單位、群”)。

róta (romanization)
ро́ти
ро́ти (nominative plural)
рот (genitive plural)


ртуть

來自原始斯拉夫語 *rьtǫtь，與立陶宛語 risti (“滾動”)相關，和波蘭語 rtęć、捷克語 rtuť等同源。


Нюрнберг

Njúrnberh (romanization)
Ню́рнберга
ню́рнберзький

紐倫堡（中心城市名，位於德國巴伐利亞）


рукав

繼承自原始斯拉夫語 *rǫkavъ。

rukáv (romanization)
рукава́
рука́ва (nominative plural)
рукави́ (nominative plural)
рукаві́в (genitive plural)


рис

來自中古低地德語 rīs。


референдум

referéndum (romanization)
рефере́ндуму
рефере́ндуми (nominative plural)
рефере́ндумів (genitive plural)


нитка

nýtka (romanization)
ни́тки
нитки́ (nominative plural)
нито́к (genitive plural)


рюкзак

rjukzák (romanization)
рюкзака́
рюкзаки́ (nominative plural)
рюкзакі́в (genitive plural)


нищий

繼承自原始斯拉夫語 *niščь。


роль

rolʹ (romanization)
ро́лі
ро́лі (nominative plural)
ро́лей (genitive plural)


роса

來自原始斯拉夫語 *rosà，來自原始波羅的-斯拉夫語 *rasā́ˀ，來自原始印歐語 *h₁róseh₂.

rosá (romanization)
роси́
ро́си (nominative plural)
рос (genitive plural)


ряса

rjása (romanization)
ря́си
ря́си (nominative plural)
ряс (genitive plural)


рубль

繼承自古東斯拉夫語 рубль (rublĭ)。рубе́ль (rubélʹ)的同源對似詞。

rublʹ (romanization)
рубля́
рублі́ (nominative plural)
рублі́в (genitive plural)


Непал

Nepál (romanization)
Непа́лу
непа́льський

Федерати́вна Демократи́чна Респу́бліка Непа́л

Federatývna Demokratýčna Respúblika Nepál

尼泊爾（國家名，位於南亞）


рот

來自原始斯拉夫語 *rъtъ。

rot (romanization)
ро́та
роти́ (nominative plural)
роті́в (genitive plural)


руда

руди́й (rudýj) 的陰性主格單數


результат

rezulʹtát (romanization)
результа́ту
результа́ти (nominative plural)
результа́тів (genitive plural)

Uk-результат.ogg


салат

源自法語 salade，來自意大利語 salata (“沙拉，醃製過的東西”)。

salát (romanization)
сала́ту
сала́ти (nominative plural)
сала́тів (genitive plural)

萵苣屬 （Lactuca） 的植物


рябчик

借自俄語 ря́бчик (rjábčik)。

rjábčyk (romanization)
ря́бчика
ря́бчики (nominative plural)
ря́бчиків (genitive plural)


рябчик

來自ряби́й (rjabýj) + -чик (-čyk)。


решето

來自原始斯拉夫語 *rešeto。

réšeto (romanization)
ре́шета
реше́та (nominative plural)
реші́т (genitive plural)


самокат

可能來自俄語 самока́т (samokát)。可分析為само- (samo-) + -кат (-kat)，ката́ти (katáty)的結合形式。

samokát (romanization)
самока́та
самока́ти (nominative plural)
самока́тів (genitive plural)


рупор

透過俄語 ру́пор (rúpor)來自荷蘭語 roeper，來自roepen (“喊”)。

rúpor (romanization)
ру́пора
ру́пори (nominative plural)
ру́порів (genitive plural)


роман

román (romanization)
рома́ну
рома́ни (nominative plural)
рома́нів (genitive plural)


самооборона

само- (samo-, “自我”) + оборо́на (oboróna, “防衛”)。


родитель

rodýtelʹ (romanization)
роди́теля
роди́телі (nominative plural)
роди́телів (genitive plural)
роди́телька (feminine)

Uk-родитель.ogg


садок

sadók (romanization)
садка́
садки́ (nominative plural)
садкі́в (genitive plural)


садок

сад (sad) 的指小詞：小花園


оборона

繼承自原始斯拉夫語 *bornь。與брань (branʹ)同源。

oboróna (romanization)
оборо́ни
оборо́нний

Uk-оборона.ogg


робот

借自捷克語 robot。

róbot (romanization)
ро́бота
ро́боти (nominative plural)
ро́ботів (genitive plural)

я не ро́бот

我不是機器人 (驗證碼)


ресторан

restorán (romanization)
рестора́ну
рестора́ни (nominative plural)
рестора́нів (genitive plural)
рестора́нний

Uk-ресторан.ogg


обряд

繼承自原始斯拉夫語 *obrędъ。

obrjád (romanization)
обря́ду
обря́ди (nominative plural)
обря́дів (genitive plural)
обрядо́вий
обря́дний


оборонять

оборони́ти (oboronýty)和оборони́ть (oboronýtʹ) 的第三人稱複數將來時直陳式


самурай

samuráj (romanization)
самура́я
самура́ї (nominative plural)
самура́їв (genitive plural)
самура́йський


нужда

借自教會斯拉夫語 ноужда (nužda)，來自原始斯拉夫語 *nuďa。取代了繼承的東斯拉夫語詞彙ну́жа (núža)。ну́жа (núža, “蝨子；蒼蠅”)的同源對似詞 (棄用)。

nuždá (romanization)
núžda¹ (romanization)
нужди́
ну́жди¹

біда́ f (bidá, “不幸；麻煩”)之同義詞


сани

繼承自古東斯拉夫語 сани (sani)，сань (sanĭ)的複數形，來自原始斯拉夫語 *sanь。

sány (romanization)
сане́й
са́нний
са́нки (diminutive)


номер

來自德語 Nummer，與包括俄語 но́мер (nómer)等同源。

nómer (romanization)
но́мера
номери́ (nominative plural)
номері́в (genitive plural)
номерни́й
номеро́к (diminutive)

Яки́й ваш но́мер телефо́ну?


об

繼承自原始斯拉夫語 *ob。

о

在 (以小時為單位的時間)

介詞об只有在下面的單詞以元音開頭時才會使用。如果後面的詞以輔音開頭，則用介詞о代替。在烏克蘭，1-24的序數唯一以元音開頭的為одинадцятий (odynadcjatyj, “第十一”)。

在 (以小時為單位的時間)

об одина́дцятій годи́ні

об одина́дцятій ве́чора


область

源自教會斯拉夫語 область (oblastĭ)，來自原始斯拉夫語 *obolstь。本土詞古東斯拉夫語 оболость (obolostĭ)的移位。

óblastʹ (romanization)
о́бласті
о́бласти
о́бласті (nominative plural)
областе́й (genitive plural)
обласни́й

Uk-область.ogg


одно-

來自оди́н (odýn)。


овощ

借自教會斯拉夫語 овощь (ovoštĭ, “水果”)，來自原始斯拉夫語 *ovoťe。о́воч (óvoč)的同源對似詞。

óvošč (romanization)
о́вощу
о́вощі (nominative plural)
о́вощів (genitive plural)

овоч (ovoč)的古旧形式。


свастика

源自梵語 स्वस्तिक (svastika)。

svástyka (romanization)
сва́стики
сва́стики (nominative plural)
сва́стик (genitive plural)


сварка

svárka (romanization)
сва́рки
сва́рки (nominative plural)
сва́рок (genitive plural)


свояк

svoják (romanization)
свояка́
свояки́ (nominative plural)
своякі́в (genitive plural)
своя́чка (feminine)


ряд

繼承自古東斯拉夫語 рѧдъ (rędŭ)，來自原始斯拉夫語 *rędъ。

rjad (romanization)
ря́ду
ряди́ (nominative plural)
ряді́в (genitive plural)
рядо́к (diminutive)

後面或前面的程度 (元音)

голосни́й пере́днього ря́ду

чека́ти ря́ду


свист

svyst (romanization)
сви́сту
сви́сти (nominative plural)
сви́стів (genitive plural)


сад

來自原始斯拉夫語 *saditi (“種植”)。

sad (romanization)
са́ду
сади́ (nominative plural)
саді́в (genitive plural)
садо́вий
садо́к (diminutive)

фрукто́вий сад

ботані́чний сад


обстановка

Uk-обстановка.ogg


оксид

oksýd (romanization)
окси́ду
окси́ди (nominative plural)
окси́дів (genitive plural)


сват

繼承自原始斯拉夫語 *svatъ。

svat (romanization)
сва́та
свати́ (nominative plural)
сваті́в (genitive plural)


сват

繼承自原始斯拉夫語 *svatъ。

svat (romanization)
сва́та
сва́ти (nominative plural)
сва́тів (genitive plural)


сердечно

來自серде́чний (serdéčnyj) + -о (-o)。


себе

自身 （反身代詞）
我自己

自身 （反身代詞）
你自己

自身 （反身代詞）
他自己

自身 （反身代詞）
她自己

自身 （反身代詞）
牠自己

自身 （反身代詞）
我們自己

自身 （反身代詞）
你們自己

自身 （反身代詞）
他們自己


сахар

繼承自古盧森尼亞語 са́харъ (sáxar)，來自古東斯拉夫語 сахаръ (saxarŭ)，源自古希臘語 σάκχαρ (sákkhar)、σάκχαρι (sákkhari)、σάκχαρον (sákkharon)，經由巴利語 sakkharā，來自梵語 शर्करा (śarkarā)。цу́кор (cúkor)的同源對似詞。

sáxar (romanization)
са́хару
сахари́ (nominative plural)
сахарі́в (genitive plural)
са́харний
сахаре́ць (diminutive)


серенада

serenáda (romanization)
серена́ди
серена́ди (nominative plural)
серена́д (genitive plural)


озеро

繼承自原始斯拉夫語 *ȅzero，來自原始波羅的-斯拉夫語 *éźera。

ózero (romanization)
о́зера
озе́ра (nominative plural)
озе́р (genitive plural)
озе́рний
озе́рце (diminutive)
озерце́ (diminutive)


н

烏克蘭語字母表第18個字母，名稱為ен (en)，並以西里爾字母書寫。


сезон

sezón (romanization)
сезо́ну
сезо́ни (nominative plural)
сезо́нів (genitive plural)


сектор

séktor (romanization)
се́ктора
сектори́ (nominative plural)
секторі́в (genitive plural)


оленина

оле́нь (olénʹ, “鹿”) + -и́на (-ýna, 表示肉的名詞的後綴)。


образ

來自原始斯拉夫語 *obrazъ。

óbraz (romanization)
о́бразу
о́брази (nominative plural)
о́бразів (genitive plural)


сержант

借自法語 sergent (“中士”)。

seržánt (romanization)
сержа́нта
сержа́нти (nominative plural)
сержа́нтів (genitive plural)
сержа́нтський


сало

繼承自古盧森尼亞語 са́ло (sálo)。


священник

свяще́н(ний) (svjaščén(nyj), “神聖”) + -ник (-nyk)。這個拼寫 (和 -нн-) 是官方標準，而非свяще́ник (svjaščényk)。

svjaščénnyk (romanization)
свяще́нника
свяще́нники (nominative plural)
свяще́нників (genitive plural)

Uk-священник.ogg


нога

繼承自古東斯拉夫語 нога (noga)，來自原始斯拉夫語 *noga，來自原始波羅的-斯拉夫語 *nagā́ˀ，來自原始印歐語 *h₃nṓgʰs。

nohá (romanization)
ноги́
но́ги (nominative plural)
ніг (genitive plural)


сироп

syróp (romanization)
сиро́па
сиро́пи (nominative plural)
сиро́пів (genitive plural)


олень

來自原始斯拉夫語 *(j)elenь、原始印歐語 *h₁el-(h₁)en- (“紅鹿，駝鹿”)，來自原始印歐語 *h₁el- (“紅鹿，駝鹿”)，英語 elk也從此而來。與古希臘語 ἑλλός (hellós, “小鹿”)、ἔλαφος (élaphos, “鹿”)、立陶宛語 elnias、古典亞美尼亞語 եղն (eğn)同源。

ólenʹ (romanization)
о́леня
о́лені (nominative plural)
о́ленів (genitive plural)


серп

來自原始斯拉夫語 *sьrpъ。
與教會斯拉夫語 срьпъ (srĭpŭ, “鐮刀”)、保加利亞語 сърп (sǎrp)、捷克語 srp、波蘭語 sierp；和拉脫維亞語 sirpis、古希臘語 ἅρπη (hárpē)、拉丁語 sarpiō等同源。

serp (romanization)
серпа́
серпи́ (nominative plural)
серпі́в (genitive plural)

серп і мо́лот


синтез

來自拉丁語 synthesis，來自古希臘語 σύνθεσις (súnthesis, “拼湊，組合”)。


священство

來自священ(ний) (svjaščen(nyj))或свяще́н(ик) (svjaščén(yk)) + -ство (-stvo)。


осетрина

來自осете́р (osetér, “鱘魚”) + -и́на (-ýna)。

osetrýna (romanization)
осетри́ни
осетри́новий
осетри́нний


орда

來自突厥語族語言，來自原始突厥語 *ordu。

ordá (romanization)
орди́
о́рди (nominative plural)
орд (genitive plural)


свинина

繼承自古盧森尼亞語 свини́на (svinína)。等同於свиня́ f (svynjá, “豬玀，豬”) + -ина (-yna)。

Uk-свинина.ogg


оман

源自原始斯拉夫語 *omanъ。

omán (romanization)
ома́ну
ома́ни (nominative plural)
ома́нів (genitive plural)


система

systéma (romanization)
систе́ми
систе́ми (nominative plural)
систе́м (genitive plural)
систе́мний
систе́мка (diminutive)

Uk-система.ogg

операці́йна систе́ма


секта

sékta (romanization)
се́кти
се́кти (nominative plural)
сект (genitive plural)


осел

繼承自原始斯拉夫語 *osьlъ。

osél (romanization)
осла́
осли́ (nominative plural)
ослі́в (genitive plural)


синагога

源自拉丁語 synagōga，源自古希臘語 σῠνᾰγωγή (sunagōgḗ, “集會，聚會”)。

synahóha (romanization)
синаго́ги
синаго́ги (nominative plural)
синаго́г (genitive plural)


олово

繼承自原始斯拉夫語 *olovo (“鉛”)。


осколок

oskólok (romanization)
оско́лка
оско́лки (nominative plural)
оско́лків (genitive plural)
оско́лковий

Uk-осколок.ogg

（投射爆裂物的小碎片） 彈片


огород

ohoród (romanization)
огоро́ду
огоро́ди (nominative plural)
огоро́дів (genitive plural)
огоро́дній
огоро́дець (diminutive)
огоро́дик (diminutive)


секрет

來自拉丁語 sēcrētus，來自sēcernō (“分離，分開”)。

sekrét (romanization)
секре́ту
секре́ти (nominative plural)
секре́тів (genitive plural)


сигнал

來自中世紀拉丁語 signāle，晚期拉丁語 signālis的中性名詞用法，來自拉丁語 signum。

syhnál (romanization)
сигна́лу
сигна́ла
сигна́ли (nominative plural)
сигна́лів (genitive plural)
сигна́льний


символ

sýmvol (romanization)
си́мволу
си́мволи (nominative plural)
си́мволів (genitive plural)
символі́чний


скучать

ску́чити 完 (skúčyty) 的第三人稱複數將來時直陳式


синдром

借自法語 syndrome，來自古希臘語 συνδρομή (sundromḗ)。

syndróm (romanization)
синдро́му
синдро́ми (nominative plural)
синдро́мів (genitive plural)


оса

來自原始斯拉夫語 *osa，來自原始印歐語 *wobʰseh₂。

osá (romanization)
оси́
о́си (nominative plural)
ос (genitive plural)
оси́ний
о́сячий


сковорода

被古東斯拉夫語 сковорода (skovoroda)取代的形式，來自原始斯拉夫語 *skovorda。

skovorodá (romanization)
сковороди́
ско́вороди (nominative plural)
сковорі́д (genitive plural)
сковорі́дка (diminutive)

Uk-сковорода.ogg


скандал

skandál (romanization)
сканда́лу
сканда́ли (nominative plural)
сканда́лів (genitive plural)
сканда́льний

Uk-скандал.ogg


свобода

svobóda (romanization)
свобо́ди
свобо́ди (nominative plural)
свобо́д (genitive plural)

Uk-свобода.ogg


орнамент

ornáment (romanization)
орна́менту
орна́менти (nominative plural)
орна́ментів (genitive plural)

Uk-орнамент.ogg


опера

借自意大利語 opera。

ópera (romanization)
о́пери
о́пери (nominative plural)
о́пер (genitive plural)
о́перний


сказ

скази́тися (skazýtysja, “發瘋，發狂”) 的動詞派生詞，源頭來自原始斯拉夫語 *kaziti。

skaz (romanization)
ска́за
ска́зи (nominative plural)
ска́зів (genitive plural)

довести́ до ска́зу


отава

繼承自原始斯拉夫語 *otava。

再生草（割除後當年又長出的草）


склад

sklad (romanization)
скла́ду
скла́ди (nominative plural)
скла́дів (genitive plural)


склад

sklad (romanization)
скла́ду
склади́ (nominative plural)
складі́в (genitive plural)


словник

slovnýk (romanization)
словника́
словники́ (nominative plural)
словникі́в (genitive plural)
словни́ця (feminine)
словнико́вий
словничо́к (diminutive)

Uk-словник.ogg


слива

來自原始斯拉夫語 *sliva。

slýva (romanization)
сли́ви
сли́ви (nominative plural)
слив (genitive plural)


секунда

sekúnda (romanization)
секу́нди
секу́нди (nominative plural)
секу́нд (genitive plural)
секу́ндний
секу́ндочка (diminutive)

Uk-секунда.ogg


смородина

smoródyna (romanization)
сморо́дини
сморо́дини (nominative plural)
сморо́дин (genitive plural)

Uk-смородина.ogg


словачка

slováčka (romanization)
слова́чки
слова́чки (nominative plural)
слова́чок (genitive plural)
слова́к (masculine)


слониха

slonýxa (romanization)
слони́хи
слони́хи (nominative plural)
слони́х (genitive plural)
слон (masculine)

слон (slon) 的陰性形：雌性大象


слуга

來自原始斯拉夫語 *sluga。

sluhá (romanization)
слуги́
слу́ги (nominative plural)
слуг (genitive plural)
служни́ця (feminine)


основа

繼承自古東斯拉夫語 основа (osnova)，來自原始斯拉夫語 *osnova。

osnóva (romanization)
осно́ви
осно́ви (nominative plural)
осно́в (genitive plural)
основни́й


симптом

來自古希臘語 σύμπτωμα (súmptōma, “事情，事故，症狀”)。

symptóm (romanization)
симпто́му
симпто́ми (nominative plural)
симпто́мів (genitive plural)

Uk-симптом.ogg


скульптура

源自拉丁語 sculptūra，來自sculpō (“切；在石頭上雕刻”)。

skulʹptúra (romanization)
скульпту́ри
скульпту́ри (nominative plural)
скульпту́р (genitive plural)
скульпту́рний

Uk-скульптура.ogg


ось

由о (o) + се (se)組合而成，後被還原。與白俄羅斯語 вось (vosʹ)同源。


скоро

skóro (romanization)
скорі́ше (comparative)
найскорі́ше (superlative)


смерть

來自古東斯拉夫語 съмьрть (sŭmĭrtĭ)，來自原始斯拉夫語 *sъmьrtь。

smertʹ (romanization)
сме́рті
сме́рти
сме́рті (nominative plural)
смерте́й (genitive plural)


смола

繼承自古東斯拉夫語 смола (smola)，來自原始斯拉夫語 *smola。

smolá (romanization)
смоли́
смо́ли (nominative plural)
смол (genitive plural)


снаряд

借自俄語 снаря́д (snarjád)。

snarjád (romanization)
снаря́да
снаря́ди (nominative plural)
снаря́дів (genitive plural)
снаря́дний

артилері́йський снаря́д


слух

來自原始斯拉夫語 *sluxъ。

slux (romanization)
слу́ху
слу́хи (nominative plural)
слу́хів (genitive plural)
слухови́й


сорго

借自意大利語 sorgo。


солянка

soljánka (romanization)
соля́нки
соля́нки (nominative plural)
соля́нок (genitive plural)

кура́й m (kuráj, “豬毛菜”)之同義詞


солома

來自原始斯拉夫語 *solma，來自原始印歐語 *ḱolh₂mos。


сова

繼承自原始斯拉夫語 *sova。

sová (romanization)
сови́
со́ви (nominative plural)
сов (genitive plural)


охра

во́хра (vóxra)的另一種寫法


служба

來自原始斯拉夫語 *služьba.

slúžba (romanization)
слу́жби
слу́жби (nominative plural)
служб (genitive plural)


особа

繼承自古盧森尼亞語 осо́ба (osóba, “人物，外貌，種類，位格”)很可能是古波蘭語 osoba，來自古捷克語 osoba，來自原始斯拉夫語 *osoba。

osóba (romanization)
осо́би
осо́би (nominative plural)
осі́б (genitive plural)

Особа невіддільна від суспільства, від колективу, а її сутність являє собою сукупність усіх суспільних відносин.
Osoba neviddilʹna vid suspilʹstva, vid kolektyvu, a jiji sutnistʹ javljaje soboju sukupnistʹ usix suspilʹnyx vidnosyn.
人离不开社会、离不开集体，其本质是一切社会关系的总和。

1961, Комуніст України, 6, 52:


очевидно

очеви́дний (očevýdnyj, 形容詞)的副詞形式。

Uk-очевидно.ogg


очевидно

очеви́дний (očevýdnyj, 形容詞)的副詞形式。

Uk-очевидно.ogg


совок

來自сова́ти (sováty, “放；使滑入；戳”) + -о́к (-ók)。

sovók (romanization)
совка́
совки́ (nominative plural)
совкі́в (genitive plural)
совко́вий
сово́чок (diminutive)


совок

受到俄語 сово́к (sovók)的影響，等同сові́т (sovít) + -о́к (-ók)。

sovók (romanization)
совка́
совки́ (nominative plural)
совкі́в (genitive plural)
совко́вий

蘇聯時代的事物、習慣、觀念等


сила

繼承自古烏克蘭語 сила (sila)，來自古東斯拉夫語 сила (sila)，來自原始斯拉夫語 *sila，來自原始波羅的-斯拉夫語 *séiˀlāˀ。

sýla (romanization)
си́ли
си́ли (nominative plural)
сил (genitive plural)


сорочка

來自古東斯拉夫語 сорочька (soročĭka)，來自原始斯拉夫語 *sorka。

soróčka (romanization)
соро́чки
сорочки́ (nominative plural)
сорочо́к (genitive plural)

Uk-сорочка.ogg


палтус

páltus (romanization)
па́лтуса
па́лтуси (nominative plural)
па́лтусів (genitive plural)


сонет

來自意大利語 sonetto。

sonét (romanization)
соне́та
соне́ти (nominative plural)
соне́тів (genitive plural)


слон

繼承自原始斯拉夫語 *slonъ，可能是從動詞原始斯拉夫語 *sloniti sę (“靠著，靠在”)所衍生的，與中世紀靠在樹上睡覺的大象的故事有關。根據其他資料，它和土耳其語 arslan (“獅子”)有關。

slon (romanization)
слона́
слони́ (nominative plural)
слоні́в (genitive plural)
слоно́вий


собачка

繼承自古盧森尼亞語 соба́чка (sobáčka)。等同於соба́ка (sobáka) + -ка (-ka)。

sobáčka (romanization)
соба́чки
соба́чки (nominative plural)
соба́чок (genitive plural)

Uk-собачка.ogg

пе́сик

соба́ка (sobáka) 的指小詞：

цуценя́

соба́ка (sobáka) 的指小詞：

щеня́

соба́ка (sobáka) 的指小詞：

пе́сик

соба́ка (sobáka) 的指小詞：

соба́ка (sobáka) 的指小詞：
小狗

соба́ка (sobáka) 的指小詞：
狗狗


Пакистан

Pakystán (romanization)
Пакиста́ну (Pakystánu)


смута

繼承自原始斯拉夫語 *sъmǫta。

smúta (romanization)
сму́ти
сму́ти (nominative plural)
смут (genitive plural)


пальто

借自法語 paletot，來自西班牙語 paletoque (“短披風，短披肩”)，來自拉丁語 palla (“長的外部服裝”)。

palʹtó (romanization)
пальта́
па́льта (nominative plural)
пальт (genitive plural)

部分使用者可能會認為這個詞無變格，和俄語用法相同。如果有變格，當與數字2、3、4或與大於20且以2、3、4結尾的數字配對時，這個名詞具有計數形式пальта́（除了以12、13、14結尾的數字之外）。


соус

來自俄語 со́ус (sóus)，來自法語 sauce。

sóus (romanization)
со́усу
со́уси (nominative plural)
со́усів (genitive plural)
со́усний


пали

пали́ти (palýty) 的第二人稱單數命令式非完整體


село

繼承自古東斯拉夫語 село (selo)，來自原始斯拉夫語 *selo。

seló (romanization)
села́
се́ла (nominative plural)
сіл (genitive plural)


парша

párša (romanization)
па́рші
па́рші (nominative plural)
па́ршів (genitive plural)


пароль

parólʹ (romanization)
паро́ля
паро́лі (nominative plural)
паро́лів (genitive plural)


спортзал

sportzál (romanization)
спортза́ла
спортза́ли (nominative plural)
спортза́лів (genitive plural)


пантеон

借自法語 panthéon，來自拉丁語 Pantheon，來自古希臘語 Πάνθειον (Pántheion)。

panteón (romanization)
пантео́ну
пантео́ни (nominative plural)
пантео́нів (genitive plural)


солдат

來自俄語 солда́т (soldát)。

soldát (romanization)
солда́та
солда́ти (nominative plural)
солда́тів (genitive plural)


паровоз

пар (par) + -о- (-o-) + вози́ти (vozýty)。

parovóz (romanization)
парово́за
парово́зи (nominative plural)
парово́зів (genitive plural)
парово́зний
парово́зик (diminutive)


палка

來自原始斯拉夫語 *palъka。

pálka (romanization)
па́лки
па́лки (nominative plural)
па́лок (genitive plural)
па́лочка (diminutive)


параметр

借自德語 Parameter，來自古希臘語 παρά (pará, “旁邊”) + μέτρον (métron, “衡量”)。

parámetr (romanization)
пара́метра
пара́метри (nominative plural)
пара́метрів (genitive plural)
параметри́чний


панда

pánda (romanization)
па́нди
па́нди (nominative plural)
панд (genitive plural)


парта

可能來自德語 apart (“獨立的，分隔的”)。

párta (romanization)
па́рти
па́рти (nominative plural)
парт (genitive plural)


спина

源自波蘭語 spina，來自拉丁語 spīna。

spýna (romanization)
спи́ни
спи́ни (nominative plural)
спин (genitive plural)


соя

通過歐洲西方語言，來自荷蘭語 soja，源自薩摩日語 醤油 (そい, soi) [soj]（標準日語 醤油 (しょうゆ, shōyu)的變體），源自上古至中古日語 醬油 (しやうゆ, shauyu)，源自中古漢語 醬油 (tsjàng-yuw)。


спортсмен

sportsmén (romanization)
спортсме́на
спортсме́ни (nominative plural)
спортсме́нів (genitive plural)
спортсме́нка (feminine)

Uk-спортсмен.ogg


пасьянс

pasʹjáns (romanization)
пасья́нсу
пасья́нси (nominative plural)
пасья́нсів (genitive plural)
пасья́нсовий
пасья́нсний


слава

繼承自古烏克蘭語 слава (slava)，來自古東斯拉夫語 слава (slava)，來自原始斯拉夫語 *slàva。

слава Украї́ні

Геро́ям сла́ва!


старше

ста́рший (stáršyj) 的主格/賓格中性單數


сотня

sótnja (romanization)
со́тні
со́тні (nominative plural)
со́тень (genitive plural)

со́тні ти́сяч люде́й


сосна

來自古東斯拉夫語 сосна (sosna)，來自原始斯拉夫語 *sosna，來自原始印歐語 *ḱesn-。

sosná (romanization)
sósna (romanization)
сосни́
со́сни
со́сни (nominative plural)
со́сен (genitive plural)
со́сон (genitive plural)
сосно́вий
со́сонка (diminutive)
сосо́нка (diminutive)


спора

spóra (romanization)
спо́ри
спо́ри (nominative plural)
спор (genitive plural)


паразит

源自法語 parasite，來自拉丁語 parasītus，來自古希臘語 πᾰράσῑτος (parásītos)。

parazýt (romanization)
парази́та
парази́ти (nominative plural)
парази́тів (genitive plural)

不勞動而依賴他人生存的人


список

spýsok (romanization)
спи́ску
спи́ски (nominative plural)
спи́сків (genitive plural)


пейзаж

pejzáž (romanization)
пейза́жу
пейза́жі (nominative plural)
пейза́жів (genitive plural)
пейза́жний


старик

starýk (romanization)
старика́
старики́ (nominative plural)
старикі́в (genitive plural)
стара́ (feminine)
стару́ха (feminine)


патрон

patrón (romanization)
патро́на
патро́ни (nominative plural)
патро́нів (genitive plural)


стандарт

借自英語 standard. штандарт (štandart)的同源對似詞.

standárt (romanization)
станда́рту
станда́рти (nominative plural)
станда́ртів (genitive plural)

Uk-стандарт.ogg


ствол

來自原始斯拉夫語 *stьvolъ。

stvol (romanization)
ствола́
стволи́ (nominative plural)
стволі́в (genitive plural)


сталь

stalʹ (romanization)
ста́лі
ста́лі (nominative plural)
ста́лей (genitive plural)
стале́вий
стальни́й


сталь

stalʹ (romanization)
ста́лі
ста́лі (nominative plural)
ста́лей (genitive plural)


патент

源自德語 Patent，來自法語 lettre patente，來自拉丁語 littera patēns。

patént (romanization)
пате́нту
пате́нти (nominative plural)
пате́нтів (genitive plural)
пате́нтний (feminine)


пень

繼承自古東斯拉夫語 пьнь (pĭnĭ)，來自原始斯拉夫語 *pь̏ňь。

penʹ (romanization)
пня
пні (nominative plural)
пнів (genitive plural)


пафос

源頭來自古希臘語 πάθος (páthos)。


страшно

來自страшни́й (strašnýj) + -о (-o)。

Uk-страшно.ogg


страшно

來自страшни́й (strašnýj) + -о (-o)。

Uk-страшно.ogg

мо́торошно

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

жахли́во

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

бо́язко

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

бо́язно

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

Мені́ стра́шно


справа

同源詞
在東斯拉夫語支中與白俄羅斯語 спра́ва (správa)、俄語 спра́ва (správa)等同源。
在南斯拉夫語支中與塞爾維亞-克羅地亞語 sprȁva/спра̏ва、馬其頓語 справа (sprava)等同源。
在西斯拉夫語支中與波蘭語 sprawa、卡舒比語 sprawa、西里西亞語 sprawa、捷克語 správa、斯洛伐克語 správa等同源。

správa (romanization)
спра́ви
спра́ви (nominative plural)
справ (genitive plural)

як спра́ви?


перевести

perevestý (romanization)
перево́дити (imperfective)

Uk-перевести.ogg


столяр

繼承自古盧森尼亞語 столꙗръ (stoljar)，來自波蘭語 stolarz。字面分析等同於 стіл (stil) + -яр (-jar)。

stóljar (romanization)
сто́ляра
сто́ляри (nominative plural)
сто́лярів (genitive plural)
сто́лярський


Стамбул

Stambúl (romanization)
Стамбу́ла
стамбу́льський

伊斯坦布爾，伊斯坦堡（城市名，位於土耳其）


строгий

繼承自原始斯拉夫語 *strogъ。

stróhyj (romanization)
стро́го (comparative)
стро́гість (abstract-noun)

Uk-строгий.ogg


пересадка

peresádka (romanization)
переса́дки
переса́дки (nominative plural)
переса́док (genitive plural)

Uk-пересадка.ogg

переса́дка се́рця


столик

stólyk (romanization)
сто́лика
сто́лики (nominative plural)
сто́ликів (genitive plural)

стіл m (stil) 的指小詞：小桌子


статистика

來自德語 Statistik，來自新拉丁語 statisticum (“國家的”)。


структура

struktúra (romanization)
структу́ри
структу́ри (nominative plural)
структу́р (genitive plural)

Uk-структура.ogg


перепел

繼承自原始斯拉夫語 *perpelъ。

pérepel (romanization)
пе́репела
пе́репели (nominative plural)
пе́репелів (genitive plural)
перепі́лка (feminine)
перепели́ця (feminine)
перепели́ний

Uk-перепел.ogg


перепел

請參閲主詞條的词源章節。

Uk-перепел.ogg

пе́репело (pérepelo) 的屬格複數


схожий

sxóžyj (romanization)
схо́жість (abstract-noun)


стезя

繼承自古東斯拉夫語 стьзꙗ (stĭzja)，來自原始斯拉夫語 *stьdza (“路”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *stigaˀ，來自原始印歐語 *stigʰ-eh₂。。

stezjá (romanization)
стезі́
стезі́ (nominative plural)
стезе́й (genitive plural)


страж

借自教會斯拉夫語 стражь (stražĭ)，來自原始斯拉夫語 *storžь (“警衛”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *storʔg-。сто́рож (stórož)的同源對似詞。

straž (romanization)
стра́жа
стра́жі (nominative plural)
стра́жів (genitive plural)


страж

стра́жа (stráža) 的屬格複數


сумочка

súmočka (romanization)
су́мочки
су́мочки (nominative plural)
су́мочок (genitive plural)

Uk-сумочка.ogg

су́мка (súmka) 的指小詞：袋子，手袋，錢包


сторона

來自原始斯拉夫語 *storna。

storoná (romanization)
сторони́
сто́рони (nominative plural)
сторі́н (genitive plural)

Uk-сторона.ogg


периметр

借自古希臘語 περίμετρος (perímetros)。

perýmetr (romanization)
пери́метра
пери́метри (nominative plural)
пери́метрів (genitive plural)
пери́метровий
периметри́чний


сфера

sféra (romanization)
сфе́ри
сфе́ри (nominative plural)
сфер (genitive plural)


перелом

繼承自原始斯拉夫語 *perlomъ。

perelóm (romanization)
перело́му
перело́ми (nominative plural)
перело́мів (genitive plural)


талий

繼承自原始斯拉夫語 *talъ。與та́нути (tánuty, “融化，解凍”)相關。


студентка

來自студе́нт (studént) + -ка (-ka)。對照白俄羅斯語 студэ́нтка (studéntka)、波蘭語 studentka。

studéntka (romanization)
студе́нтки
студе́нтки (nominative plural)
студе́нток (genitive plural)
студе́нт (masculine)

Uk-студентка.ogg

студе́нт (studént) 的陰性形：學生


переворот

可能是古詞переверта́ти (perevertáty) / переверну́ти (perevernúty)的動詞派生詞。對照波蘭語 przewrót。

perevorót (romanization)
переворо́ту
переворо́ти (nominative plural)
переворо́тів (genitive plural)

Uk-переворот.ogg

переверта́тися 非完 (perevertátysja) 的動詞性名詞

промисло́вий переворо́т

Жовтне́вий переворо́т

держа́вний переворо́т

військо́ви́й переворо́т

палацо́вий переворо́т


сто

來自原始斯拉夫語 *sъto。


сходить

схо́дити 非完 (sxódyty) 的屈折变化形式：
第三人稱單數現在時直陳式

схо́дити 非完 (sxódyty) 的屈折变化形式：
alternative不定式形式


сходить

сходи́ти 完 (sxodýty) 的第三人稱單數將來時直陳式


стяг

繼承自古東斯拉夫語 стѧгъ (stęgŭ)，可能演變自古諾爾斯語 stǫng早期形式或來自原始斯拉夫語 *stěgъ。

stjah (romanization)
стя́га
стя́ги (nominative plural)
стя́гів (genitive plural)


стяг

演變自原始斯拉夫語 *vъstǫga。


студент

studént (romanization)
студе́нта
студе́нти (nominative plural)
студе́нтів (genitive plural)
студе́нтка (feminine)

Uk-студент.ogg


текстура

源自拉丁語 textūra。

tekstúra (romanization)
тексту́ри
тексту́ри (nominative plural)
тексту́р (genitive plural)
тексту́рний

Uk-текстура.ogg


собака

繼承自古盧森尼亞語 соба́ка (sobáka)，源自古東斯拉夫語 собака (sobaka)，派生自中古伊朗語支 *sabāka-，源自西伊朗語支 *spaka，源自原始伊朗語 *cwā́，源自原始印歐語 *ḱwṓ。

sobáka (romanization)
соба́ки
соба́ки (nominative plural)
соба́к (genitive plural)


стиль

來自法語 style，來自拉丁語 stilus。

stylʹ (romanization)
сти́лю
сти́лі (nominative plural)
сти́лів (genitive plural)
стильови́й


стиль

來自法語 style，來自拉丁語 stilus。

stylʹ (romanization)
сти́ля
сти́лі (nominative plural)
сти́лів (genitive plural)


теща

téšča (romanization)
те́щі
те́щі (nominative plural)
тещ (genitive plural)


суть

來自古東斯拉夫語 соуть (sutĭ)，來自原始斯拉夫語 *sǫtь。


суть

來自古東斯拉夫語 соуть (sutĭ)，來自原始斯拉夫語 *sǫtь。

бу́ти (búty) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體


табличка

來自табли́ця (tablýcja) + -ка (-ka)。對照白俄羅斯語 таблі́чка (tablíčka)、波蘭語 tabliczka。

tablýčka (romanization)
табли́чки
табли́чки (nominative plural)
табли́чок (genitive plural)

Uk-табличка.ogg

табли́ця f (tablýcja) 的指小詞


талант

借自法語 talent，來自拉丁語 talentum，來自古希臘語 τάλαντον (tálanton)。

talánt (romanization)
тала́нту
тала́нта
тала́нти (nominative plural)
тала́нтів (genitive plural)

塔冷通 （重量和貨幣單位）


спорт

sport (romanization)
спо́рту
спо́рти (nominative plural)
спо́ртів (genitive plural)
спорти́вний


судно

sudnó (romanization)
судна́
су́дна (nominative plural)
су́ден (genitive plural)


супруга

suprúha (romanization)
супру́ги
супру́ги (nominative plural)
супру́г (genitive plural)
супру́г (masculine)


супруга

супру́г (suprúh) 的屬格/賓格單數


сумка

súmka (romanization)
су́мки
су́мки (nominative plural)
су́мок (genitive plural)
су́мочний
су́мочка (diminutive)


супчик

súpčyk (romanization)
су́пчику
су́пчики (nominative plural)
су́пчиків (genitive plural)

суп (sup, “湯”) 的指小詞。


тем

те́ма (téma) 的屬格複數


сторож

繼承自古東斯拉夫語 сторожь (storožĭ)，來自原始斯拉夫語 *storžь (“守衛”)。страж (straž)的同源對似詞。

stórož (romanization)
сто́рожа
сто́рожі (nominative plural)
сто́рожів (genitive plural)


супруг

繼承自原始斯拉夫語 *sǫprǫgъ。

suprúh (romanization)
супру́га
супру́ги (nominative plural)
супру́гів (genitive plural)
супру́га (feminine)


супруг

繼承自原始斯拉夫語 *sǫprǫgъ。

супру́га (suprúha) 的屬格/賓格複數


теоретик

衍生自西歐語言拉丁語 theōrēticus，來自古希臘語 θεωρητικός (theōrētikós)。

teorétyk (romanization)
теоре́тика
теоре́тики (nominative plural)
теоре́тиків (genitive plural)


суд

來自原始斯拉夫語 *sǫdъ。

sud (romanization)
су́ду
суди́ (nominative plural)
суді́в (genitive plural)


сон

來自原始斯拉夫語 *sъ̀nъ，來自原始印歐語 *supnós。

son (romanization)
сну
сни (nominative plural)
снів (genitive plural)


сон

來自原始斯拉夫語 *sъ̀nъ，來自原始印歐語 *supnós。


схема

sxéma (romanization)
схе́ми
схе́ми (nominative plural)
схем (genitive plural)
схе́мний


танк

tank (romanization)
та́нка
та́нки (nominative plural)
та́нків (genitive plural)
та́нковий


телескоп

teleskóp (romanization)
телеско́па
телеско́пи (nominative plural)
телеско́пів (genitive plural)


тесть

繼承自原始斯拉夫語 *tьstь。

testʹ (romanization)
те́стя
те́сті (nominative plural)
те́стів (genitive plural)


тактика

來自古希臘語 τακτική (taktikḗ)。

táktyka (romanization)
та́ктики
та́ктики (nominative plural)
та́ктик (genitive plural)
такти́чний


тактика

來自古希臘語 τακτική (taktikḗ)。

та́ктик (táktyk, “戰術家”) 的屬格/賓格單數


нести

來自原始斯拉夫語 *nesti。

nestý (romanization)
понести́ (perfective)

нести́ (nestý) 和 понести́ (ponestý) 是具體動詞，對應的 носи́ти (nosýty) 和 поноси́ти (ponosýty) 是抽象動詞。


тема

téma (romanization)
те́ми
те́ми (nominative plural)
тем (genitive plural)


перед

來自古東斯拉夫語 передъ (peredŭ)，來自原始斯拉夫語 *perdъ。

在……前面，在……之前（表達時間與空間的位置） (+ 工具格)

пе́ред ра́нком

到……前面，到……之前（表達動作方向） (+ 賓格)

пе́ред трьома́ ти́жнями


перед

peréd (romanization)
péred (romanization)
пе́реда
переди́ (nominative plural)
переді́в (genitive plural)
пере́дній


сцена

經由西歐語言從拉丁語 scaena借入。

scéna (romanization)
сце́ни
сце́ни (nominative plural)
сцен (genitive plural)
сцені́чний


температура

可能經由西歐語言拉丁語 temperātūra而來。

temperatúra (romanization)
температу́ри
температу́ри (nominative plural)
температу́р (genitive plural)

Uk-температура.ogg


страх

繼承自原始斯拉夫語 *straxъ.

strax (romanization)
стра́ху
страху́
страхи́ (nominative plural)
страхі́в (genitive plural)


страх

繼承自原始斯拉夫語 *straxъ.

strax (romanization)
стра́ха
страха́
страхи́ (nominative plural)
страхі́в (genitive plural)


страх

繼承自原始斯拉夫語 *straxъ.


теплота

те́плий (téplyj, “溫暖”) + -ота́ (-otá)。

Uk-теплота.ogg


титул

借自波蘭語 tytuł，來自拉丁語 titulus。

týtul (romanization)
ти́тулу
ти́тули (nominative plural)
ти́тулів (genitive plural)
ти́тульний


тополь

топо́ля (topólja) 的屬格複數


тореадор

toreadór (romanization)
тореадо́ра
тореадо́ри (nominative plural)
тореадо́рів (genitive plural)
тореадо́рський


так

來自原始斯拉夫語 *tako。對照白俄羅斯語 так (tak)、波蘭語 tak。


тис

來自原始斯拉夫語 *tisъ。

tys (romanization)
ти́са
ти́си (nominative plural)
ти́сів (genitive plural)


тис

請參閲主詞條的词源章節。

ти́снути 非完 (týsnuty) 的第二人稱單數命令式


Тайвань

借自漢語 臺灣／台湾 (Táiwān)。

臺灣（島及國家名，位於東亞；首都： 臺北）


темнота

來自те́мний (témnyj) + -о́та́ (-ótá)。

temnotá (romanization)
temnóta (romanization)
темноти́
темно́ти

Uk-темнота.ogg

音頻 (темнота́)

сліпота́ f (slipotá, “盲”)之同義詞


тонкий

繼承自古東斯拉夫語 тънъкъ (tŭnŭkŭ)，來自原始斯拉夫語 *tьnъkъ。

tonkýj (romanization)
tónkyj (romanization)
то́нший (comparative)


стакан

借自俄語 стака́н (stakán)，來自中古俄語 стака́нъ (stakán)，來自достака́нъ (dostakán)，來自古東斯拉夫語 достоканъ (dostokanŭ)，源自突厥語族方言dostaqan (對照察合臺語 [需要文字] (tostakan, “木碗”)、哈薩克語 тостаған (tostağan, “木杯”)、韃靼語 тустыган (tustığan, “杯子”)、巴什基爾語 туҫтаҡ (tuθtaq, “喝馬奶酒的杯子”))，源自波斯語 دوستگان (dustgân)、دوستکان (dustkân, “喜愛的；喜歡喝的酒；大酒杯”)，來自دوستکام (dustkâm, “喜愛”)，來自دوست (dôst) + کام (kâm).

stakán (romanization)
стака́на
стака́ни (nominative plural)
стака́нів (genitive plural)


торба

源自鄂圖曼土耳其語 طوربه (torba)。

tórba (romanization)
то́рби
торби́ (nominative plural)
торб (genitive plural)
торбі́в (genitive plural)


товар

繼承自原始斯拉夫語 *tovarъ。

továr (romanization)
това́ру
това́ри (nominative plural)
това́рів (genitive plural)


трамвай

tramváj (romanization)
трамва́я
трамва́ї (nominative plural)
трамва́їв (genitive plural)

Uk-трамвай.ogg

有軌電車，無軌電車，輕軌


тишина

來自古東斯拉夫語 тишина (tišina)，來自原始斯拉夫語 *tišina。

tyšyná (romanization)
тишини́
тиши́ни (nominative plural)
тиши́н (genitive plural)


тип

來自古希臘語 τύπος (túpos, “記號，印象，類型”)，亦對比希臘語 τύπος (týpos, “兄弟，傢伙”, 口語)。

typ (romanization)
ти́пу
ти́па
ти́пи (nominative plural)
ти́пів (genitive plural)


точка

tóčka (romanization)
то́чки
то́чки (nominative plural)
то́чок (genitive plural)


ткач

繼承自原始斯拉夫語 *tъkačь。可同步分析為тка́ти (tkáty) + -ач (-ač)。

tkač (romanization)
ткача́
ткачі́ (nominative plural)
ткачі́в (genitive plural)
тка́цький


театр

來自法語 théâtre，來自拉丁語 theātrum，來自古希臘語 θέατρον (théatron).

teátr (romanization)
теа́тру
теа́три (nominative plural)
теа́трів (genitive plural)


транзит

經由歐洲西方語言，衍生自拉丁語 trānsitus。

tranzýt (romanization)
транзи́ту
транзи́тний


трава

繼承自原始斯拉夫語 *trava。

travá (romanization)
трави́
тра́ви (nominative plural)
трав (genitive plural)
трав'яни́й
тра́вка (diminutive)


телефон

telefón (romanization)
телефо́ну
телефо́ни (nominative plural)
телефо́нів (genitive plural)

Uk-телефон.ogg


торт

源自德語 Torte，來自意大利語 torta。

tort (romanization)
то́рта
то́рти (nominative plural)
то́ртів (genitive plural)


страсть

繼承自原始斯拉夫語 *strastь。

strastʹ (romanization)
стра́сті
стра́сти
стра́сті (nominative plural)
страсте́й (genitive plural)


передача

переда́ти (peredáty) 的動詞派生詞。

peredáča (romanization)
переда́чі
переда́чі (nominative plural)
переда́ч (genitive plural)

Uk-передача.ogg


стать

statʹ (romanization)
ста́ті
ста́ті (nominative plural)
ста́тей (genitive plural)
стате́вий


пасти

來自原始斯拉夫語 *pasti。


пасти

來自原始斯拉夫語 *pàsti。


п

烏克蘭語字母表第20個字母，名稱為пе (pe)，並以西里爾字母書寫。


т

烏克蘭語字母表第23個字母，名稱為те (te)，並以西里爾字母書寫。


трон

經由西歐語言衍生出的拉丁語 thronus，來自古希臘語 θρόνος (thrónos, “椅子，王座”)。

tron (romanization)
тро́ну
тро́ни (nominative plural)
тро́нів (genitive plural)
тро́нний


тротуар

trotuár (romanization)
тротуа́ру
тротуа́ри (nominative plural)
тротуа́рів (genitive plural)

Uk-тротуар.ogg


трусики

труси́ (trusý) 的指小詞：短褲


трутень

來自原始斯拉夫語 *trǫtъ。

trútenʹ (romanization)
тру́тня
тру́тні (nominative plural)
тру́тнів (genitive plural)


трутень

來自原始斯拉夫語 *trǫtъ。

懶人，遊手好閒的人，懶鬼


трибуна

trybúna (romanization)
трибу́ни
трибу́ни (nominative plural)
трибу́н (genitive plural)

Uk-трибуна.ogg


трибуна

Uk-трибуна.ogg

трибу́н (trybún) 的主格/賓格/呼格複數


трубкозуб

trubkozúb (romanization)
трубкозу́ба
трубкозу́би (nominative plural)
трубкозу́бів (genitive plural)


тренер

tréner (romanization)
тре́нера
тре́нери (nominative plural)
тре́нерів (genitive plural)


туалет

tualét (romanization)
туале́ту
туале́ти (nominative plural)
туале́тів (genitive plural)
туале́тний


тюль

tjulʹ (romanization)
тю́лю
тю́лі (nominative plural)
тю́лів (genitive plural)


труп

繼承自原始斯拉夫語 *trupъ (“樹幹”)，在現在的捷克語和波蘭語詞trup中仍有此意思，來自原始印歐語 *truH-p。或許與立陶宛語 traupus (“脆弱”)、古希臘語 τρυπώ (trupṓ, “煩擾”)相關。對照俄語 труп (trup)、白俄羅斯語 труп (trup)、保加利亞語 труп (trup)，全都相同意思。

trup (romanization)
тру́па
тру́пи (nominative plural)
тру́пів (genitive plural)


труп

тру́па (trúpa) 的屬格複數


турчанка

turčánka (romanization)
турча́нки
турча́нки (nominative plural)
турча́нок (genitive plural)
ту́рок (masculine)

ту́рок (túrok) 的陰性形：女性土耳其人


тяжко

來自тя́жкий (tjážkyj) + -о (-o)。


тяжко

來自тя́жкий (tjážkyj) + -о (-o)。


туман

源自突厥語族。同源詞包括俄語 тума́н (tumán)等。

tumán (romanization)
тума́ну
тума́ни (nominative plural)
тума́нів (genitive plural)
тума́нний


удача

來自удати(ся) (udaty(sja)) + -я (-ja)。вда́ча (vdáča)的同源對似詞，由動詞“生來具有某些特徵”的意思反轉而成。

udáča (romanization)
уда́чі
уда́чі (nominative plural)
уда́ч (genitive plural)


турок

源自土耳其語 Türk。

túrok (romanization)
ту́рка
ту́рки (nominative plural)
ту́рків (genitive plural)
турке́ня (feminine)
турча́нка (feminine)


турок

源自土耳其語 Türk。

ту́рка (túrka) 的屬格複數


уйгур

ujhúr (romanization)
уйгу́ра
уйгу́ри (nominative plural)
уйгу́рів (genitive plural)
уйгу́рка (feminine)
уйгу́рський


туш

借自德語 Tusche，來自法語 toucher，來自通俗拉丁語 *toccāre, *tuccāre。

tuš (romanization)
ту́ші
ту́ші (nominative plural)
ту́шей (genitive plural)


туш

請參閲主詞條的词源章節。

ту́ша (túša) 的屬格複數


указ

указа́ти (ukazáty) 的動詞派生詞。

ukáz (romanization)
ука́зу
ука́зи (nominative plural)
ука́зів (genitive plural)


ураган

urahán (romanization)
урага́ну
урага́ни (nominative plural)
урага́нів (genitive plural)


учить

учи́ти (učýty) 的第三人稱單數現在時非完整體


ферзь

源自波斯語 فرزین (farzin, “国际象棋的后”)。

ferzʹ (romanization)
ферзя́
ферзі́ (nominative plural)
ферзі́в (genitive plural)


фея

借自法語 fée，來自通俗拉丁語 Fāta (“命運女神”)。

féja (romanization)
фе́ї
фе́ї (nominative plural)


фагот

fahót (romanization)
фаго́та
фаго́ти (nominative plural)
фаго́тів (genitive plural)


фарфор

借自鄂圖曼土耳其語 فغفوری (fağfûrî, “瓷器”)，來自波斯語 فغفوری (fağfuri, “瓷器”)，來自فغفور (fağfur, “中國皇帝”) + ـی (-i)，來自粟特語 𐼱𐼲𐼾𐼰𐼴𐽀 (βɣpʾwr /βaγpūr/)。

fárfor (romanization)
farfór (romanization)
фа́рфору
фарфо́ру
фа́рфори (nominative plural)
фарфо́ри (nominative plural)
фа́рфорів (genitive plural)
фарфо́рів (genitive plural)
фа́рфоровий
фарфо́ровий


фермент

經由西歐語言衍生，來自拉丁語 fermentum。

fermént (romanization)
ферме́нту
ферме́нти (nominative plural)
ферме́нтів (genitive plural)
ферме́нтний


утрата

utráta (romanization)
утра́ти
утра́ти (nominative plural)
утра́т (genitive plural)

утра́та (utráta)（用在輔音之後或句首）和втра́та (vtráta)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


уста

вуста́ (vustá)的另一種寫法


фонтан

fontán (romanization)
фонта́на
фонта́ни (nominative plural)
фонта́нів (genitive plural)


фонд

fond (romanization)
фо́нду
фо́нди (nominative plural)
фо́ндів (genitive plural)


фаза

經由西歐各語言，衍生自新拉丁語 phasis，來自古希臘語 φάσις (phásis)。

fáza (romanization)
фа́зи
фа́зи (nominative plural)
фаз (genitive plural)


туз

tuz (romanization)
ту́за
туза́
тузи́ (nominative plural)
тузі́в (genitive plural)


форель

forélʹ (romanization)
форе́лі
форе́лі (nominative plural)
форе́лей (genitive plural)


флейта

借自意大利語 flauto，來自古奧克語 flaut。

fléjta (romanization)
фле́йти
фле́йти (nominative plural)
флейт (genitive plural)
фле́йтовий


футболка

futbólka (romanization)
футбо́лки
футбо́лки (nominative plural)
футбо́лок (genitive plural)


фотосинтез

fotosýntez (romanization)
фотоси́нтезу
фотосинтети́чний


формула

fórmula (romanization)
фо́рмули
фо́рмули (nominative plural)
фо́рмул (genitive plural)

Uk-формула.ogg


фрагмент

frahmént (romanization)
фрагме́нта
фрагме́нти (nominative plural)
фрагме́нтів (genitive plural)

Uk-фрагмент.ogg


форма

fórma (romanization)
фо́рми
фо́рми (nominative plural)
форм (genitive plural)


фотограф

經由西歐語言衍生自古希臘語 φωτός (phōtós)，為φῶς (phôs, “光”) + γράφω (gráphō, “寫”)的屬格單數。

fotóhraf (romanization)
фото́графа
фото́графи (nominative plural)
фото́графів (genitive plural)

Uk-фотограф.ogg


фармацевтика

源自古希臘語 φαρμακευτική (pharmakeutikḗ)。

farmacévtyka (romanization)
фармаце́втики
фармацевти́чний


характеристика

xarakterýstyka (romanization)
характери́стики
характери́стики (nominative plural)
характери́стик (genitive plural)


фотон

借自英語 photon，源自古希臘語 φῶς, φωτός (phôs, phōtós)。

fotón (romanization)
фото́на
фото́ни (nominative plural)
фото́нів (genitive plural)


фрукт

frukt (romanization)
фру́кта
фру́кти (nominative plural)
фру́ктів (genitive plural)
фрукто́вий


фритюр

借自俄語 фритю́р (fritjúr)，來自法語 friture，源頭來自晚期拉丁語 *frīctūra (“煎炸”)，來自拉丁語 frīgō (“炸”)。

(烹飪) 用於煎炸的介質、物質


фунт

funt (romanization)
фу́нта
фу́нти (nominative plural)
фу́нтів (genitive plural)


фунт

funt (romanization)
фунта́
фунти́ (nominative plural)
фунті́в (genitive plural)


факел

借自德語 Fackel，來自古高地德語 vackel或faccala，來自拉丁語 facula。

fákel (romanization)
фа́кела
фа́кели (nominative plural)
фа́келів (genitive plural)
фа́кельний

фа́кел по́лум'я

со́нячний фа́кел


холостяк

xolostják (romanization)
холостяка́
холостяки́ (nominative plural)
холостякі́в (genitive plural)
холостя́чка (feminine)
холостя́цький


хай

讓 + 主語 + 動詞變位


химера

xyméra (romanization)
химе́ри
химе́ри (nominative plural)
химе́р (genitive plural)


химера

不尋常、怪異、新穎的東西


холодно

Uk-холодно.ogg


холодно

Uk-холодно.ogg

Мені́ хо́лодно

Сього́дні ду́же хо́лодно.


форум

借自拉丁語 forum。

fórum (romanization)
фо́руму
фо́руми (nominative plural)
фо́румів (genitive plural)


фашизм

借自意大利語 fascismo，和後綴-и́зм (-ýzm)。

Прогресивне людство ніколи не забуде великого ратного і трудового подвигу радянського народу у Вітчизняній війні, в розгромі найлютішого ворога людства — фашизму.
Prohresyvne ljudstvo nikoly ne zabude velykoho ratnoho i trudovoho podvyhu radjansʹkoho narodu u Vitčyznjanij vijni, v rozhromi najljutišoho voroha ljudstva — fašyzmu.
进步的人类永远不会忘记苏联人民在卫国战争中为战胜人类最大的敌人——法西斯主义而作出的伟大无私劳动和壮举。

1957, Вісник АН УРСР, 11, 5:


урожай

繼承自原始斯拉夫語 *uroďajь，中間部分(*rodъ)產生了рід (rid)。與俄語 урожа́й (urožáj)、波蘭語 rodzaj等同源。

urožáj (romanization)
урожа́ю
урожаї́ (nominative plural)
урожаї́в (genitive plural)
урожа́йний

урожа́й (urožáj)（用在輔音之後或句首）和врожа́й (vrožáj)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


холуй

繼承自原始斯拉夫語 *xolujь。與包括俄語 холу́й (xolúj)、白俄羅斯語 халу́й (xalúj)、下索布語 chołuj (“犁”)等同源。

xolúj (romanization)
холуя́
холуї́ (nominative plural)
холуї́в (genitive plural)
холу́йський


холодильник

來自холоди́ти (xolodýty, “冷卻”) + -льник (-lʹnyk)。與俄語 холоди́льник (xolodílʹnik)、白俄羅斯語 халадзі́льнік (xaladzílʹnik)同源。

xolodýlʹnyk (romanization)
холоди́льника
холоди́льники (nominative plural)
холоди́льників (genitive plural)

Uk-холодильник.ogg


характер

xarákter (romanization)
хара́ктеру
хара́ктери (nominative plural)
хара́ктерів (genitive plural)

Uk-характер.ogg


фараон

借自古希臘語 Φαραώ (Pharaṓ, “法老”)，來自聖經希伯來語 פַּרְעֹה (parʿōh)，來自埃及語 pr ꜥꜣ (“皇宮，法老”, 字面意思是“pr (“房子”) + ꜥꜣ (“大”)”)。

faraón (romanization)
фарао́на
фарао́ни (nominative plural)
фарао́нів (genitive plural)


хребет

來自原始斯拉夫語 *xrьbьtъ。

xrebét (romanization)
хребта́
хребти́ (nominative plural)
хребті́в (genitive plural)


фургон

furhón (romanization)
фурго́на
фурго́ни (nominative plural)
фурго́нів (genitive plural)


цитата

cytáta (romanization)
цита́ти
цита́ти (nominative plural)
цита́т (genitive plural)


чага

來自俄語 ча́га (čága)，來自茲梁科米語 тшак (čak, “蘑菇，瘤”)。

čáha (romanization)
ча́ги
ча́ги (nominative plural)
чаг (genitive plural)


частота

ча́стий (částyj, “時常的”) + -ота́ (-otá)。

častotá (romanization)
частоти́
часто́ти (nominative plural)
часто́т (genitive plural)
часто́тний

Uk-частота.ogg


хранитель

借自教會斯拉夫語 хранитель (xranitelĭ)。字面分析等同於 (棄用、書面) храни́ти (xranýty) + -тель (-telʹ)。хорони́тель (xoronýtelʹ)的同源對似詞。

xranýtelʹ (romanization)
храни́теля
храни́телі (nominative plural)
храни́телів (genitive plural)
храни́тельниця (feminine)


хрущ

來自原始斯拉夫語 *xrǫščь。

xrušč (romanization)
хруща́
хрущі́ (nominative plural)
хрущі́в (genitive plural)


чарка

čárka (romanization)
ча́рки
ча́рки (nominative plural)
ча́рок (genitive plural)

一杯（能裝入容器的液體量）


черешня

來自原始斯拉夫語 *čèršьňa。

čeréšnja (romanization)
чере́шні
чере́шні (nominative plural)
чере́шень (genitive plural)
чере́шневий
черешне́вий


цитадель

借自波蘭語 cytadela，來自德語 Zitadelle，來自法語 citadelle，來自意大利語 cittadella。

cytadélʹ (romanization)
цитаде́лі
цитаде́лі (nominative plural)
цитаде́лей (genitive plural)

Uk-цитадель.ogg


художник

來自古東斯拉夫語 художьникъ (xudožĭnikŭ, “藝術家、畫家、大師”)，來自худогъ (xudogŭ, “熟練的、純熟的；有經驗的；精通的、內行的、熟悉的；幸運的”)，來自原始斯拉夫語 *xǫdogъ，來自原始日耳曼語 *handuz的某後代語言詞彙。

xudóžnyk (romanization)
худо́жника
худо́жники (nominative plural)
худо́жників (genitive plural)
худо́жниця (feminine)

Uk-художник.ogg


чайник

čájnyk (romanization)
ча́йника
ча́йники (nominative plural)
ча́йників (genitive plural)


черепаха

與俄語 черепа́ха (čerepáxa)同源。

čerepáxa (romanization)
черепа́хи
черепа́хи (nominative plural)
черепа́х (genitive plural)
черепа́ховий
черепа́шачий
черепа́шка (diminutive)

Uk-черепаха.ogg


царство

cárstvo (romanization)
ца́рства
ца́рства (nominative plural)
царств (genitive plural)

Uk-царство.ogg


шарф

šarf (romanization)
ша́рфа
ша́рфи (nominative plural)
ша́рфів (genitive plural)
ша́рфовий
ша́рфик (diminutive)


череп

繼承自古東斯拉夫語 черепъ (čerepŭ)，來自原始斯拉夫語 *čerpъ。

čérep (romanization)
че́репа
черепи́ (nominative plural)
черепі́в (genitive plural)


ум

繼承自原始斯拉夫語 *umъ。

um (romanization)
ума́
уми́ (nominative plural)
умі́в (genitive plural)

ро́зум

智慧，智力，才智；頭腦，大腦

智慧，智力，才智；頭腦，大腦


шкатулка

škatúlka (romanization)
шкату́лки
шкату́лки (nominative plural)
шкату́лок (genitive plural)


шедевр

šedévr (romanization)
шеде́вра
шеде́ври (nominative plural)
шеде́врів (genitive plural)


чума

джу́ма (džúma)的同源對似詞。


чудак

čudák (romanization)
чудака́
чудаки́ (nominative plural)
чудакі́в (genitive plural)


шантаж

šantáž (romanization)
шантажу́
шантажі́ (nominative plural)
шантажі́в (genitive plural)
шанта́жний


шнурок

來自шнур (šnur) + -о́к (-ók)。

šnurók (romanization)
шнурка́
шнурки́ (nominative plural)
шнуркі́в (genitive plural)


ширина

繼承自原始斯拉夫語 *širina。

šyryná (romanization)
ширини́
шири́ни (nominative plural)
шири́н (genitive plural)


шланг

šlanh (romanization)
шла́нга
шла́нги (nominative plural)
шла́нгів (genitive plural)


храм

源自教會斯拉夫語 храмъ (xramŭ)，經由古東斯拉夫語 храмъ (xramŭ)。хоро́м (xoróm)的同源對似詞，其來自хоромъ (xoromŭ)。

xram (romanization)
хра́ма
хра́ми (nominative plural)
хра́мів (genitive plural)


чашка

繼承自原始斯拉夫語 *čašьka。

čáška (romanization)
ча́шки
чашки́ (nominative plural)
чашо́к (genitive plural)


чан

繼承自古東斯拉夫語 тшанъ (tšanŭ)或тчанъ (tčanŭ)，來自дъщанъ (dŭščanŭ, “木板製品”)，與до́шка (dóška)（屬格複數до́щок (dóščok)）、доща́ний (doščányj)等同源。

čan (romanization)
ча́на
чани́ (nominative plural)
чані́в (genitive plural)
чанови́й


через

繼承自古東斯拉夫語 чересъ (čeresŭ)，來自原始斯拉夫語 *čersъ，來自原始印歐語 *(s)kert-。


чин

繼承自原始斯拉夫語 *činъ。

čyn (romanization)
чи́ну
чи́ни (nominative plural)
чи́нів (genitive plural)


чин

繼承自原始斯拉夫語 *činъ。

čyn (romanization)
чи́на
чини́ (nominative plural)
чині́в (genitive plural)

本詞語需要翻譯為漢語。請協助添加，並移除{{rfdef}}模板。


чин

繼承自原始斯拉夫語 *činъ。

таки́м чи́ном

яки́м чи́ном?


шумно

繼承自原始斯拉夫語 *šumьnъ。字面分析等同於 шум (šum) + -но (-no)。對照俄語 шу́мно (šúmno)、白俄羅斯語 шу́мны (šúmny)。


швед

šved (romanization)
шве́да
шве́ди (nominative plural)
шве́дів (genitive plural)
шве́дка (feminine)


шпинат

借自德語 Spinat，來自中古高地德語 spināt，來自中世紀拉丁語 spinachium，來自西班牙語 espinaca，來自安達盧斯阿拉伯語 إِسْبِنَاخ (isbināḵ)，來自阿拉伯語 إسفاناخ (ʾisfānāḵ)，來自波斯語 اسفناج (esfenâj)。

špynát (romanization)
шпина́ту
шпина́ти (nominative plural)
шпина́тів (genitive plural)


штраф

源自德語 Strafe (“處罰、刑罰、罰款”)。

štraf (romanization)
штра́фу
штра́фи (nominative plural)
штра́фів (genitive plural)


чаша

繼承自古東斯拉夫語 чаша (čaša)，來自原始斯拉夫語 *čaša。

čáša (romanization)
ча́ші
ча́ші (nominative plural)
чаш (genitive plural)


шофер

šofér (romanization)
шофе́ра
шофе́ри (nominative plural)
шофе́рів (genitive plural)
шофе́рів


чиновник

čynóvnyk (romanization)
чино́вника
чино́вники (nominative plural)
чино́вників (genitive plural)
чино́вниця (feminine)
чино́вницький

Uk-чиновник.ogg


шакал

借自德語 Schakal，源自鄂圖曼土耳其語 چقال (çakal)，源自波斯語 شغال (šağâl)，源自梵語 सृगाल (sṛgāla, “jackal”)。

šakál (romanization)
шака́ла
шака́ли (nominative plural)
шака́лів (genitive plural)
шака́лячий


шторм

源自荷蘭語 storm或中古低地德語 storm。

štorm (romanization)
што́рму
што́рми (nominative plural)
што́рмів (genitive plural)
штормови́й


цирк

cyrk (romanization)
ци́рку
ци́рки (nominative plural)
ци́рків (genitive plural)


шлях

經由波蘭語 szlach（現更常用szlak）或方言形式中古低地德語 slach (“打擊，擊中”)。在語義上，對照би́та доро́га (býta doróha)，來自бити (byty, “打擊”)、дорога (doroha, “路，道路”)。與包括白俄羅斯語 шлях (šljax)同源。

šljax (romanization)
шля́ху
шляхи́ (nominative plural)
шляхі́в (genitive plural)


шафран

借自鄂圖曼土耳其語 صفران (土耳其語 safran)，來自阿拉伯語 زَعْفَرَان (zaʕfarān)。

šafrán (romanization)
шафра́ну
шафра́новий
шафра́нчик (diminutive)


шов

可能借自俄語 шов (šov)，來自原始斯拉夫語 *šьvъ。шво (švo)的同源對似詞。

šov (romanization)
шва
шви (nominative plural)
швів (genitive plural)


чистота

來自чи́стий (čýstyj) + -ота́ (-otá)。

Uk-чистота.ogg


шапка

šápka (romanization)
ша́пки
шапки́ (nominative plural)
шапо́к (genitive plural)


шахта

借自中古低地德語 schacht，可能經由波蘭語。

šáxta (romanization)
ша́хти
ша́хти (nominative plural)
шахт (genitive plural)
ша́хтовий


широкий

來自原始斯拉夫語 *širokъ。

šyrókyj (romanization)
ши́рший (comparative)
найши́рший (superlative)

Uk-широкий.ogg


число

來自原始斯拉夫語 *čislo。

čysló (romanization)
числа́
чи́сла (nominative plural)
чи́сел (genitive plural)


штат

源自德語 Staat (“州、省”)，來自中古低地德語 stāt，來自中古荷蘭語 staet，來自拉丁語 stātus。

štat (romanization)
шта́ту
шта́ти (nominative plural)
шта́тів (genitive plural)


шина

šýna (romanization)
ши́ни
ши́ни (nominative plural)
шин (genitive plural)


шоколад

šokolád (romanization)
шокола́ду
шокола́дний
шокола́дка (diminutive)

Uk-шоколад.ogg


щит

來自古東斯拉夫語 щитъ (ščitŭ)，來自原始斯拉夫語 *ščitъ (“盾牌”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *skeita，來自原始印歐語 *skey-to-m，來自*skey- (“切，分離”)。與塞爾維亞-克羅地亞語 štit、古愛爾蘭語 scíath、拉丁語 scūtum等同源。

ščyt (romanization)
щита́
щити́ (nominative plural)
щиті́в (genitive plural)


ягода

來自原始斯拉夫語 *agoda，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ṓˀgāˀ。

jáhoda (romanization)
я́годи
я́годи (nominative plural)
я́гід (genitive plural)


ярка

járka (romanization)
я́рки
я́рки (nominative plural)
я́рок (genitive plural)

母羊（未曾产羔的小母羊）


ярка

ярки́й (jarkýj) 的陰性單數


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šyp (romanization)
шипа́
шипи́ (nominative plural)
шипі́в (genitive plural)


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šyp (romanization)
ши́па
ши́пи (nominative plural)
ши́пів (genitive plural)


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。


шимпанзе

衍生自班圖語支未具體指稱的安哥拉語言詞彙，比較Vili ci-mpenzi。


щука

繼承自古盧森尼亞語 щу́ка (ščúka)。

ščúka (romanization)
щу́ки
щу́ки (nominative plural)
щук (genitive plural)


честь

來自原始斯拉夫語 *čьstь，來自原始印歐語 *(s)kʷit-tis。


член

člen (romanization)
чле́на
чле́ни (nominative plural)
чле́нів (genitive plural)


член

člen (romanization)
чле́на
чле́ни (nominative plural)
чле́нів (genitive plural)
чле́нка (feminine)
чле́ниця (feminine)
членки́ня (feminine)
чле́нський


ш

烏克蘭語字母表第29個字母，名稱為ша (ša)，並以西里爾字母書寫。


шерсть

繼承自古東斯拉夫語 сьрсть (sĭrstĭ)，（自14世紀）шьрсть (šĭrstĭ)，來自原始斯拉夫語 *sьrstь，來自原始印歐語 *ḱer(s)- (“硬毛”) + *-tь。


ящик

來自古東斯拉夫語 аскъ (askŭ)或ꙗскъ (jaskŭ)。

jáščyk (romanization)
я́щика
ящики́ (nominative plural)
ящикі́в (genitive plural)
я́щичок (diminutive)


молоко

來自原始斯拉夫語 *melko。

molokó (romanization)
молока́
моло́чний
молочко́ (diminutive)


як

繼承自古東斯拉夫語 ꙗко (jako)，來自原始斯拉夫語 *jako。


як

繼承自古東斯拉夫語 ꙗко (jako)，來自原始斯拉夫語 *jako。

чорні́ші як на́ші лю́ди


як

源頭來自藏語 གཡག (g.yag)，來自原始漢藏語 *g-jak ~ g-jaŋ。

jak (romanization)
я́ка
я́ки (nominative plural)
я́ків (genitive plural)


начальнику

нача́льник (načálʹnyk) 的與格/方位格/呼格單數


тепла

те́плий (téplyj) 的陰性主格單數


Санкт-Петербург

借自俄語 Санкт-Петербу́рг (Sankt-Peterbúrg)

Sankt-Peterbúrh (romanization)
Санкт-Петербу́рга
санкт-петербу́рзький

聖彼得堡（聯邦直轄市名，位於俄羅斯）


режим

源自法語 régime，來自拉丁語 regimen。

režým (romanization)
режи́му
режи́ми (nominative plural)
режи́мів (genitive plural)


тепло

與俄語 тепло́ (tepló)、白俄羅斯語 цяпло́ (cjapló)、波蘭語 ciepło同源。


тепло

Сього́дні ду́же те́пло.


зубами

зуб (zub) 的工具格複數


смерч

繼承自古東斯拉夫語 смьрьчь (smĭrĭčĭ, “雲”)。與мо́рок (mórok, “黑暗，暗處”)同源。

smerč (romanization)
сме́рчу
сме́рчі (nominative plural)
сме́рчів (genitive plural)


портфель

portfélʹ (romanization)
портфе́ля
портфе́лі (nominative plural)
портфе́лів (genitive plural)

Uk-портфель.ogg


народе

наро́д (naród) 的呼格單數


народе

на́рід (nárid) 的呼格單數


люди

來自原始斯拉夫語 *ľudьje。


люди

來自原始斯拉夫語 *ľudьje。

люди́на (ljudýna) 的主格/呼格複數


моя

мій (mij) 的主格陰性單數


просьба

來自проси́ти (prosýty) + -ьба (-ʹba)。

prósʹba (romanization)
про́сьби
про́сьби (nominative plural)
просьб (genitive plural)

Uk-просьба.ogg


норма

nórma (romanization)
но́рми
но́рми (nominative plural)
норм (genitive plural)


голова

來自原始斯拉夫語 *golva，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

holová (romanization)
голови́
го́лови (nominative plural)
голі́в (genitive plural)
головни́й
голі́вка (diminutive)
голо́вка (diminutive)

з голови́ до ніг

у ме́не боли́ть голова́.


голова

來自原始斯拉夫語 *golva，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

holová (romanization)
голови́
го́лови (nominative plural)
голі́в (genitive plural)

Голова́ Кабіне́ту Міні́стрів


масло

來自古東斯拉夫語 масло (maslo)，來自原始斯拉夫語 *maslo。

máslo (romanization)
ма́сла
масла́ (nominative plural)
ма́сел (genitive plural)


дружба

繼承自原始斯拉夫語 *družьba，來自*drugъ (“朋友、伴侶”) + *-ьba。分析其來自друг (druh) + -ьба (-ʹba)。

drúžba (romanization)
дру́жби
дру́жби (nominative plural)
дружб (genitive plural)


руку

рука́ (ruká) 的賓格單數


календарю

календа́р (kalendár) 的屈折变化形式：
與格單數

календа́р (kalendár) 的屈折变化形式：
方位格單數


другу

дру́гові

друг (druh) 的與格/方位格單數

друг (druh) 的與格/方位格單數


другу

дру́гий (drúhyj) 的陰性賓格單數


блядь

繼承自古東斯拉夫語 блѧдь (blędĭ)，來自原始斯拉夫語 *blędь (“錯誤”)，來自*blęsti (“胡說，錯誤”)。

bljadʹ (romanization)
бля́ді
бля́ді (nominative plural)
бля́дей (genitive plural)


блядь

Що ти, блядь, ро́биш?


плащ

繼承自原始斯拉夫語 *plaščь。

plašč (romanization)
плаща́
плащі́ (nominative plural)
плащі́в (genitive plural)


одна

оди́н (odýn) 的陰性主格單數


школу

шко́ла (škóla) 的賓格單數


уроки

уро́к (urók) 的主格/賓格/呼格複數


небеса

не́бо (nébo) 的主格/賓格複數


орган

源自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

órhan (romanization)
о́ргана
о́ргани (nominative plural)
о́рганів (genitive plural)

О́ргани держа́вної вла́ди


орган

源自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

orhán (romanization)
орга́на
орга́ни (nominative plural)
орга́нів (genitive plural)


люби

люби́ти (ljubýty) 的第二人稱單數命令式非完整體


маслом

ма́сло (máslo) 的工具格單數


моря

мо́ре (móre) 的屈折变化形式：
屬格單數

мо́ре (móre) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


модель

modélʹ (romanization)
моде́лі
моде́лі (nominative plural)
моде́лей (genitive plural)


ліс

源自原始斯拉夫語 *lěsъ (“樹，森林”)。

lis (romanization)
лі́су
ліси́ (nominative plural)
лісі́в (genitive plural)
лісни́й
лісови́й
лісо́к (diminutive)


ніч

來自古東斯拉夫語 ночь (nočĭ)，來自原始斯拉夫語 *noťь，來自原始印歐語 *nókʷts。

nič (romanization)
но́чі
но́чі (nominative plural)
ноче́й (genitive plural)
нічни́й


теля

來自古東斯拉夫語 телѧ (telę)，來自原始斯拉夫語 *telę。

teljá (romanization)
теля́ти
теля́та (nominative plural)
теля́т (genitive plural)


німецький

Uk-німецький.ogg


музика

來自波蘭語 muzyka。


музика

可能來自德語 Musiker。包括與白俄羅斯語 музы́ка (muzýka)、波蘭語 muzyk同源。

muzýka (romanization)
музи́ки
музи́ки (nominative plural)
музи́к (genitive plural)


Туніс

Tunís (romanization)
Туні́су
туні́ський

突尼西亞、突尼斯（北非國家）


Туніс

Tunís (romanization)
Туні́са
туні́ський

突尼斯（上述國家的首都）


друга

друг (druh) 的屬格/賓格單數


свою

свій (svij) 的賓格陰性單數


голову

голова́ (holová) 的賓格單數


голову

голова́ (holová) 的賓格單數


области

о́бласть (óblastʹ) 的屬格單數


сил

си́ла (sýla) 的屬格複數


номер (nomer) 的縮寫。


Ї

西里爾文烏克蘭語的第13個字母。


Є

西里爾文烏克蘭的第9個字母。


з

西里爾文烏克蘭語的第十個字母。


з

源自原始斯拉夫語 *jьz ← 原始印歐語 *h₁eǵʰs。


з

源自原始斯拉夫語 *sъ(n) ← 原始印歐語 *ḱom。


г

烏克蘭語字母表第4個字母，名稱為ге (he)，並以西里爾字母書寫。


англійський

Uk-англійський.ogg

англі́йська мо́ва


Англія

Ánhlija (romanization)
А́нглії
англі́йський

英格蘭（構成國名，位於歐洲的聯合王國）


Австралія

Avstrálija (romanization)
Австра́лії
австралі́йський

澳大利亞，澳洲（國家名，位於大洋洲）

澳大利亞，澳洲（大陸名，位於）


Україна

來自古烏克蘭語 оукраина f (ukraina)，來自古東斯拉夫語 оукраина f (ukraina)。

Ukrajína (romanization)
Украї́ни
украї́нський

Uk-Україна.ogg

音頻 (Украї́на)

烏克蘭（國家名，位於東歐；首都及最大城市： 基輔）

в Украї́ні, на Вкраї́ні

в Украї́ну

з Украї́ни


станція

stáncija (romanization)
ста́нції
ста́нції (nominative plural)
ста́нцій (genitive plural)

Uk-станція.ogg


вимова

vymóva (romanization)
вимо́ви
вимо́ви (nominative plural)
вимо́в (genitive plural)


категорія

katehórija (romanization)
катего́рії
катего́рії (nominative plural)
катего́рій (genitive plural)

Uk-категорія.ogg


відміна

vidmína (romanization)
відмі́ни
відмі́ни (nominative plural)
відмі́н (genitive plural)

Uk-відміна.ogg


закінчення

zakínčennja (romanization)
закі́нчення
закі́нчення (nominative plural)
закі́нчень (genitive plural)

Uk-закінчення.ogg


прислівник

pryslívnyk (romanization)
прислі́вника
прислі́вники (nominative plural)
прислі́вників (genitive plural)
прислівнико́вий

Uk-прислівник.ogg


прикметник

prykmétnyk (romanization)
прикме́тника
прикме́тники (nominative plural)
прикме́тників (genitive plural)

Uk-прикметник.ogg


інший

源自原始斯拉夫語 *(j)inъ的比較級。與俄語 ино́й (inój), 白俄羅斯語 іншы (inšy)同源。


тіло

源自原始斯拉夫語 *tělo。

tílo (romanization)
ті́ла
тіла́ (nominative plural)
тіл (genitive plural)


Вікісловник

Vikislovnýk (romanization)
Вікісловника́ (Vikislovnyká)


назва

názva (romanization)
на́зви
на́зви (nominative plural)
назв (genitive plural)


вірменський

Uk-вірменський.ogg

вірме́нська мо́ва


військо

víjsʹko (romanization)
ві́йська
війська́ (nominative plural)
військ (genitive plural)
військови́й
військо́вий

Uk-військо.ogg


біологія

Uk-біологія.ogg


інформація

informácija (romanization)
інформа́ції
інформа́ції (nominative plural)
інформа́цій (genitive plural)
інформаці́йний

Uk-інформація.ogg


вівторок

vivtórok (romanization)
вівто́рка
вівто́рки (nominative plural)
вівто́рків (genitive plural)

Uk-вівторок.ogg


істина

ístyna (romanization)
і́стини
і́стини (nominative plural)
і́стин (genitive plural)


відмінок

vidmínok (romanization)
відмі́нка
відмі́нки (nominative plural)
відмі́нків (genitive plural)

Uk-відмінок.ogg


п'ятниця

pʺjátnycja (romanization)
п'я́тниці
п'я́тниці (nominative plural)
п'я́тниць (genitive plural)


четвер

četvér (romanization)
четверга́
четверги́ (nominative plural)
четвергі́в (genitive plural)


понеділок

ponedílok (romanization)
понеді́лка
понеді́лки (nominative plural)
понеді́лків (genitive plural)
понеді́лковий

Uk-понеділок.ogg


артерія

artérija (romanization)
арте́рії
арте́рії (nominative plural)
арте́рій (genitive plural)

Uk-артерія.ogg


багатий

源自原始斯拉夫語 *bogatъ。

Uk-багатий.ogg


брама

bráma (romanization)
бра́ми
бра́ми (nominative plural)
брам (genitive plural)


абсцес

abscés (romanization)
абсце́су
абсце́си (nominative plural)
абсце́сів (genitive plural)


бібліотека

bibliotéka (romanization)
бібліоте́ки
бібліоте́ки (nominative plural)
бібліоте́к (genitive plural)

Uk-бібліотека.ogg


білий

源自原始斯拉夫語 *bělъ。


білка

bílka (romanization)
бі́лки
бі́лки (nominative plural)
бі́лок (genitive plural)


іспанський

Іспа́нець (Ispánecʹ) + -ський (-sʹkyj)。與俄語 испа́нский (ispánskij), 白俄羅斯語 іспа́нскі (ispánski), 波蘭語 hiszpański等同源。

Uk-іспанський.ogg


бібліотекар

bibliotékar (romanization)
бібліоте́каря
бібліоте́карі (nominative plural)
бібліоте́карів (genitive plural)
бібліоте́карка (feminine)

Uk-бібліотекар.ogg


борсук

borsúk (romanization)
борсука́
борсуки́ (nominative plural)
борсукі́в (genitive plural)


дощ

源自原始斯拉夫語 *dъždžь，與俄語 дождь (doždʹ)同源。

došč (romanization)
дощу́
дощі́ (nominative plural)
дощі́в (genitive plural)
дощови́й


від

來自原始斯拉夫語 *otъ。


аеропорт

aeropórt (romanization)
аеропо́рту
аеропорти́ (nominative plural)
аеропорті́в (genitive plural)

Uk-аеропорт.ogg


відповідь

vídpovidʹ (romanization)
ві́дповіді
ві́дповіді (nominative plural)
ві́дповідей (genitive plural)

Uk-відповідь.ogg


їжак

最终源自原始斯拉夫語 *ežь。與白俄羅斯語 во́жык (vóžyk) 和俄語 ёжик (jóžik) 同源。

jižák (romanization)
їжака́
їжаки́ (nominative plural)
їжакі́в (genitive plural)


вітальня

vitálʹnja (romanization)
віта́льні
віта́льні (nominative plural)
віта́лень (genitive plural)

Uk-вітальня.ogg


неділя

源自原始斯拉夫語 *neděľa。

nedílja (romanization)
неді́лі
неді́лі (nominative plural)
неді́ль (genitive plural)
неді́льний
неді́лька (diminutive)


біль

源自原始斯拉夫語 *bolь。

bilʹ (romanization)
бо́лю
бо́лі (nominative plural)
бо́лів (genitive plural)


липень

lýpenʹ (romanization)
ли́пня
ли́пні (nominative plural)
ли́пнів (genitive plural)
липне́вий


автомобіль

avtomobílʹ (romanization)
автомобі́ля
автомобі́лі (nominative plural)
автомобі́лів (genitive plural)
автомобі́льний

Uk-автомобіль.ogg


серпень

sérpenʹ (romanization)
се́рпня
се́рпні (nominative plural)
се́рпнів (genitive plural)
серпне́вий

Uk-серпень.ogg


червень

čérvenʹ (romanization)
че́рвня
че́рвні (nominative plural)
че́рвнів (genitive plural)
червне́вий

Uk-червень.ogg


жовтень

žóvtenʹ (romanization)
жо́втня
жо́втні (nominative plural)
жо́втнів (genitive plural)
жовтне́вий

Uk-жовтень.ogg


американський

Uk-американський.ogg


абатство

abátstvo (romanization)
аба́тства
аба́тства (nominative plural)
аба́тств (genitive plural)

Uk-абатство.ogg


вікно

源自原始斯拉夫語 *okъno。

viknó (romanization)
вікна́
ві́кна (nominative plural)
ві́кон (genitive plural)


віск

源自原始斯拉夫語 *voskъ。

visk (romanization)
во́ску
во́ски (nominative plural)
во́сків (genitive plural)
воскови́й


червоний

源自原始斯拉夫語 *čьrvenъ，*čьrviti (“染成紅色”)的被動分詞，源自*čьrvь (“蟲”)，指某些可製成紅色染料的蟲子。

Uk-червоний.ogg


зелений

來自古東斯拉夫語 зеленъ (zelenŭ)，來自原始斯拉夫語 *zelenъ。

Uk-зелений.ogg


вертоліт

vertolít (romanization)
вертольо́та
вертольо́ти (nominative plural)
вертольо́тів (genitive plural)
вертолі́тний
вертолі́тик (diminutive)

Uk-вертоліт.ogg


вітер

源自原始斯拉夫語 *větrъ ← 原始印歐語 *h₂weh₁-。

víter (romanization)
ві́тру
вітри́ (nominative plural)
вітрі́в (genitive plural)


жовтий

源自原始斯拉夫語 *žьltъ


вибір

výbir (romanization)
ви́бору
ви́бори (nominative plural)
ви́борів (genitive plural)


квітень

源自原始斯拉夫語 *květьnь。

kvítenʹ (romanization)
кві́тня
кві́тні (nominative plural)
кві́тнів (genitive plural)
квітне́вий

Uk-квітень.ogg


вія

víja (romanization)
ві́ї
ві́ї (nominative plural)
вій (genitive plural)


весілля

vesíllja (romanization)
весі́лля
весі́лля (nominative plural)
весі́ллів (genitive plural)
весі́ль (genitive plural)
весі́льний

Uk-весілля.ogg


вівця

源自原始斯拉夫語 *ovьca ← 原始印歐語 *h₃éwis。

vivcjá (romanization)
вівці́
ві́вці (nominative plural)
ове́ць (genitive plural)


війна

源自原始斯拉夫語 *vojьna。與俄語 война́ (vojná), 白俄羅斯語 вайна́ (vajná)同源。

vijná (romanization)
війни́
ві́йни (nominative plural)
во́єн (genitive plural)
війн (genitive plural)


ведмідь

源自原始斯拉夫語 *medvědь。

vedmídʹ (romanization)
ведме́дя
ведме́ді (nominative plural)
ведме́дів (genitive plural)
ведме́диця (feminine)
ведме́жий
ведме́дячий
ведме́дик (diminutive)

Uk-ведмідь.ogg


вигук

výhuk (romanization)
ви́гуку
ви́гуки (nominative plural)
ви́гуків (genitive plural)


місяць

繼承自原始斯拉夫語 *měsęcь，源自原始印歐語 *mḗh₁n̥s。

mísjacʹ (romanization)
мі́сяця
місяці́ (nominative plural)
місяці́в (genitive plural)
мі́сячний
місяце́вий


аґрус

源自波蘭語 agrest ← 意大利語 agresto (“未成熟的葡萄”) ← 拉丁語 agresta ← 古希臘語 ἄγρωστις (ágrōstis, “牛吃的草”)。參見白俄羅斯語 агрэст (ahrest), 捷克語 angrešt, 斯洛伐克語 egreš。

ágrus (romanization)
а́ґрусу
а́ґрусовий


ім'я

源自原始斯拉夫語 *jьmę ← 原始印歐語 *h₁nómn̥。

imʺjá (romanization)
і́мені
і́мени
ім'я́
імена́ (nominative plural)
іме́н (genitive plural)


вирішення

výrišennja (romanization)
ви́рішення
ви́рішення (nominative plural)
ви́рішень (genitive plural)

Uk-вирішення.ogg


грудень

源自古東斯拉夫語 грудьнъ (grudĭnŭ, “十一月”) ← 原始斯拉夫語 *grudьnъ, *gruda (“塊，堆”) + *-ьnъ。

hrúdenʹ (romanization)
гру́дня
гру́дні (nominative plural)
гру́днів (genitive plural)
грудне́вий

Uk-грудень.ogg


березень

源自原始斯拉夫語 *berzьnь (“三月；四月”) ← *berza (“樺樹”) + *-ьnъ。

bérezenʹ (romanization)
бе́резня
бе́резні (nominative plural)
бе́резнів (genitive plural)
березне́вий

Uk-березень.ogg


він

源自原始斯拉夫語 *onъ ← 原始印歐語 *h₂eno- (“那”)。


висновок

výsnovok (romanization)
ви́сновку
ви́сновки (nominative plural)
ви́сновків (genitive plural)

Uk-висновок.ogg


гарячий

Uk-гарячий.ogg


лютий

繼承自原始斯拉夫語 *ľutъ。同源詞包括波蘭語 luty (“二月”)。

ljútyj (romanization)
лю́того
лю́ті (nominative plural)
лю́тих (genitive plural)
лютне́вий


лютий

繼承自原始斯拉夫語 *ľutъ。同源詞包括波蘭語 luty (“二月”)。

ljútyj (romanization)
люті́ший (comparative)
найлюті́ший (superlative)


січень

繼承自原始斯拉夫語 *sěťi，源自原始印歐語 *sek- (“切”)。同源詞包括波蘭語 styczeń (“一月”)、塞爾維亞-克羅地亞語 siječanj 和馬其頓語 сечко (sečko, “二月”)。

síčenʹ (romanization)
сі́чня
сі́чні (nominative plural)
сі́чнів (genitive plural)
січне́вий


волосся

Uk-волосся.ogg


витрата

Uk-витрата.ogg


гармата

harmáta (romanization)
гарма́ти
гарма́ти (nominative plural)
гарма́т (genitive plural)

Uk-гармата.ogg


вада

váda (romanization)
ва́ди
ва́ди (nominative plural)
вад (genitive plural)


географія

Uk-географія.ogg


субота

subóta (romanization)
субо́ти
субо́ти (nominative plural)
субо́т (genitive plural)
субо́тній


глибина

hlybyná (romanization)
глибини́
глиби́ни (nominative plural)
глиби́н (genitive plural)

Uk-глибина.ogg


горобець

horobécʹ (romanization)
горобця́
горобці́ (nominative plural)
горобці́в (genitive plural)

Uk-горобець.ogg


верф

verf (romanization)
ве́рфі
ве́рфі (nominative plural)
ве́рфей (genitive plural)


виделка

源自原始斯拉夫語 *vidly + -ка (-ka)，發生了元音的轉換。對比保留了"d"音的西斯拉夫語族語言，如波蘭語 widły, 捷克語 vidle（指小vidlička）。也有脫落了“d”音的烏克蘭語 вилка (vylka)，在東、南斯拉夫語族語言中也是如此。

vydélka (romanization)
виде́лки
виде́лки (nominative plural)
виде́лок (genitive plural)

Uk-виделка.ogg


вечір

源自原始斯拉夫語 *večerъ ← 原始印歐語 *wekʷsperos。

véčir (romanization)
ве́чора
вечори́ (nominative plural)
вечорі́в (genitive plural)
вечі́рній


дівчинка

dívčynka (romanization)
ді́вчинки
ді́вчинки (nominative plural)
ді́вчинок (genitive plural)

Uk-дівчинка.ogg


гривня

hrývnja (romanization)
гри́вні
гри́вні (nominative plural)
гри́вень (genitive plural)
гри́вневий


вузький

源自古東斯拉夫語 оузъкъ (uzŭkŭ) ← 原始斯拉夫語 *ǫzъkъ。

Uk-вузький.ogg


бджола

源自原始斯拉夫語 *bьčela。

bdžolá (romanization)
бджоли́
бджо́ли (nominative plural)
бджіл (genitive plural)


декорація

dekorácija (romanization)
декора́ції
декора́ції (nominative plural)
декора́цій (genitive plural)

Uk-декорація.ogg


дефіс

defís (romanization)
дефі́са
дефі́си (nominative plural)
дефі́сів (genitive plural)


вересень

源自верес (veres, “帚石楠”)（於九月開放）。

véresenʹ (romanization)
ве́ресня
ве́ресні (nominative plural)
ве́реснів (genitive plural)
вересне́вий

Uk-вересень.ogg


вузол

源自原始斯拉夫語 *ǫzlъ。

vúzol (romanization)
вузла́
вузли́ (nominative plural)
вузлі́в (genitive plural)


декларація

deklarácija (romanization)
деклара́ції
деклара́ції (nominative plural)
деклара́цій (genitive plural)

Uk-декларація.ogg


вулиця

源自原始斯拉夫語 *ulica。

vúlycja (romanization)
ву́лиці
ву́лиці (nominative plural)
ву́лиць (genitive plural)


десятиліття

desjatylíttja (romanization)
десятилі́ття
десятилі́ття (nominative plural)
десятилі́ть (genitive plural)

Uk-десятиліття.ogg


дзьоб

dzʹob (romanization)
дзьо́ба
дзьо́би (nominative plural)
дзьо́бів (genitive plural)


вишити

源自古東斯拉夫語 [具體何詞?] ← 原始斯拉夫語 [具體何詞?]，等同於ви- (vy-) + шити (šyty)。與捷克語 vyšívat, 俄語 вышить (vyšitʹ)同源。


дискусія

dyskúsija (romanization)
диску́сії
диску́сії (nominative plural)
диску́сій (genitive plural)

Uk-дискусія.ogg


дівчина

dívčyna (romanization)
divčýna (romanization)
ді́вчини
дівчи́ни
ді́вчата (nominative plural)
дівча́та (nominative plural)
ді́вчат (genitive plural)
дівча́т (genitive plural)

Uk-дівчина.ogg


дзеркало

dzérkalo (romanization)
дзе́ркала
дзерка́ла (nominative plural)
дзерка́л (genitive plural)

Uk-дзеркало.ogg


дієслово

dijeslóvo (romanization)
дієсло́ва
дієслова́ (nominative plural)
дієслі́в (genitive plural)

Uk-дієслово.ogg


абрикоса

abrykósa (romanization)
абрико́си
абрико́си (nominative plural)
абрико́с (genitive plural)

Uk-абрикоса.ogg


жадібний

Uk-жадібний.ogg


жовтогарячий

[ˌʒɔftɔɦɑˈrʲɑt͡ʃɪj]

Uk-жовтогарячий.ogg


воша

源自原始斯拉夫語 *vъšь。

vóša (romanization)
во́ші
во́ші (nominative plural)
во́шей (genitive plural)


до побачення

до (do, “直到”) + побачення (pobačennja, “見面，拜訪”)（源自побачити (pobačyty, “看見”)的詞根）；對比波蘭語 do zobaczenia (“再見”)。

Uk-до побачення.ogg


абетка

源自烏克蘭語前兩個字母а (a) + бе (be)；受азбука (azbuka), альфабет (alʹfabet), 波蘭語abecadło的影響。

abétka (romanization)
абе́тки
абе́тки (nominative plural)
абе́ток (genitive plural)


екологія

ekolóhija (romanization)
еколо́гії
екологі́чний

Uk-екологія.ogg


дядько

djádʹko (romanization)
дя́дька
дядьки́ (nominative plural)
дядькі́в (genitive plural)


енергія

enérhija (romanization)
ене́ргії
ене́ргії (nominative plural)
ене́ргій (genitive plural)

Uk-енергія.ogg


віно

源自古東斯拉夫語 вѣно (věno) ← 原始斯拉夫語 *věno。


дохід

doxíd (romanization)
дохо́ду
дохо́ди (nominative plural)
дохо́дів (genitive plural)


джміль

源自原始斯拉夫語 *čьmeľь。

džmilʹ (romanization)
джмеля́
джмелі́ (nominative plural)
джмелі́в (genitive plural)


Донецьк

Donécʹk (romanization)
Доне́цька (Donécʹka)

Uk-Донецьк.ogg


жартувати

對比波蘭語żartować。

Uk-жартувати.ogg


епідемія

epidémija (romanization)
епіде́мії
епіде́мії (nominative plural)
епіде́мій (genitive plural)

Uk-епідемія.ogg


жовток

žovtók (romanization)
жовтка́
жовтки́ (nominative plural)
жовткі́в (genitive plural)


середа

源自原始斯拉夫語 *serda。

seredá (romanization)
середи́
се́реди (nominative plural)
се́ред (genitive plural)


бесіда

源自原始斯拉夫語 *besěda。與保加利亞語 беседа (beseda), 捷克語 beseda同源。

bésida (romanization)
бе́сіди
бе́сіди (nominative plural)
бе́сід (genitive plural)


емоція

emócija (romanization)
емо́ції
емо́ції (nominative plural)
емо́цій (genitive plural)
емоці́йний
емоціона́льний


гроші

hróši (romanization)
гро́шей
грошови́й
гроше́вий
гро́шики (diminutive)
грошеня́та (diminutive)


двері

源自原始斯拉夫語 *dvьrь ← 原始印歐語 *dʰwer-。


добривечір

源自до́брий (dóbryj, “好的”) + ве́чір (véčir, “晚上”)。

Uk-добривечір.ogg


доброго ранку

來自до́брий (dóbryj)和ра́нок (ránok)。

Uk-доброго ранку.ogg


економіка

ekonómika (romanization)
еконо́міки
еконо́міки (nominative plural)
еконо́мік (genitive plural)
економі́чний

Uk-економіка.ogg


жарт

žart (romanization)
жа́рту
жа́рти (nominative plural)
жа́ртів (genitive plural)


вовна

源自古東斯拉夫語 вълна (vŭlna, “羊毛”), 原始斯拉夫語 *vьlna (“羊毛”) ← 原始印歐語 *h₂wĺ̥h₁neh₂ (“羊毛”)。


довгий

源自原始斯拉夫語 *dьlgъ ← 原始印歐語 *dl̥h₁gʰós。


життя

žyttjá (romanization)
життя́
життя́ (nominative plural)
житті́в (genitive plural)
життє́вий
життьови́й


залізний

Uk-залізний.ogg


голий

源自原始斯拉夫語 *golъ ← 原始印歐語 *galw- (“裸體的；禿的”)。


західний

Uk-західний.ogg


готель

hotélʹ (romanization)
готе́лю
готе́лі (nominative plural)
готе́лів (genitive plural)


довідник

dovídnyk (romanization)
дові́дника
довідника́¹
дові́дники (nominative plural)
довідники́¹ (nominative plural)
дові́дників (genitive plural)
довідникі́в¹ (genitive plural)

Uk-довідник.ogg

音頻(довідни́к)


дбати

源自波蘭語 dbać ← 原始斯拉夫語 *dъbati。與俄語 дбать (dbatʹ), 捷克語 dbát同源。


дурний

源自原始斯拉夫語 *durьnъ。


задоволений

Uk-задоволений.ogg


борошно

源自原始斯拉夫語 *boršьno。

Uk-борошно.ogg


армія

ármija (romanization)
а́рмії
а́рмії (nominative plural)
а́рмій (genitive plural)


забезпечення

Uk-забезпечення.ogg


завжди

závždy (romanization)
zavždý (romanization)


зіниця

zinýcja (romanization)
зіни́ці
зіни́ці (nominative plural)
зіни́ць (genitive plural)


вухо

源自原始斯拉夫語 *uxo ← 原始印歐語 *h₂ous-。對比俄語 ухо (uxo)，白俄羅斯語 ву́ха (vúxa)。與古典亞美尼亞語 ունկն (unkn), 哥特語 𐌰𐌿𐍃𐍉 (ausō), 古希臘語 οὖς (oûs), 拉丁語 auris, 現代波斯語 گوش (guš)同源。

vúxo (romanization)
ву́ха
ву́ха (nominative plural)
вух (genitive plural)


загроза

zahróza (romanization)
загро́зи
загро́зи (nominative plural)
загро́з (genitive plural)

Uk-загроза.ogg


завдання

zavdánnja (romanization)
завда́ння
завда́ння (nominative plural)
завда́нь (genitive plural)

Uk-завдання.ogg


журавлина

žuravlýna (romanization)
журавли́ни
журавли́ни (nominative plural)
журавли́н (genitive plural)

Uk-журавлина.ogg

:Template:不可數 蔓越橘 （灌木）


Запоріжжя

Zaporížžja (romanization)
Запорі́жжя (Zaporížžja)

Uk-Запоріжжя.ogg


золотий

Uk-золотий.ogg


гарбуз

源自波斯語 خربزه。

harbúz (romanization)
гарбу́за
гарбу́зи (nominative plural)
гарбу́зів (genitive plural)


вплив

vplyv (romanization)
впли́ву
впли́ви (nominative plural)
впли́вів (genitive plural)


дякувати

對比波蘭語dziękować，源自古高地德語 dankon。

Uk-дякувати.ogg


диня

dýnja (romanization)
ди́ні
ди́ні (nominative plural)
динь (genitive plural)


зірка

可能與俄語зеркало有關。

zírka (romanization)
зі́рки
зірки́ (nominative plural)
зіро́к (genitive plural)


дім

源自原始斯拉夫語 *domъ ← 原始印歐語 *dṓm ← 詞根原始印歐語 *dem- (“建”)。

dim (romanization)
до́му
доми́ (nominative plural)
домі́в (genitive plural)
дома́шній
домови́й
домо́к (diminutive)
до́мик (diminutive)


звичка

zvýčka (romanization)
зви́чки
зви́чки (nominative plural)
зви́чок (genitive plural)


зошит

zóšyt (romanization)
зо́шита
зо́шити (nominative plural)
зо́шитів (genitive plural)


зграя

zhrája (romanization)
згра́ї
згра́ї (nominative plural)
зграй (genitive plural)


злочинець

zločýnecʹ (romanization)
злочи́нця
злочи́нці (nominative plural)
злочи́нців (genitive plural)
злочи́нниця (feminine)

Uk-злочинець.ogg


дзвін

源自原始斯拉夫語 *zvonъ。

dzvin (romanization)
дзво́ну
дзво́ни (nominative plural)
дзво́нів (genitive plural)


зозуля

zozúlja (romanization)
зозу́лі
зозу́лі (nominative plural)
зозу́ль (genitive plural)


культ

kulʹt (romanization)
ку́льту
ку́льти (nominative plural)
ку́льтів (genitive plural)

Пережитком глибокої давнини є ведмежий культ, що процвітав у багатьох районах Русі аж до християнізації і навіть пізніше.
Perežytkom hlybokoji davnyny je vedmežyj kulʹt, ščo procvitav u bahatʹox rajonax Rusi až do xrystyjanizaciji i navitʹ pizniše.
古代遺留下來的熊崇拜，在羅斯的許多地區一直盛行到基督教化，甚至更晚。

1957, Нариси стародавньої історії УРСР, 495:


будинок

借自波蘭語 budynek (“建築物”) ← 中古高地德語 *būding (“建築物”)。對比白俄羅斯語 будынак (budynak)。

budýnok (romanization)
буди́нку
буди́нки (nominative plural)
буди́нків (genitive plural)

Uk-будинок.ogg


залізо

源自古東斯拉夫語 желѣзо (želězo) ← 原始斯拉夫語 *želězo。


запитання

zapytánnja (romanization)
запита́ння
запита́ння (nominative plural)
запита́нь (genitive plural)

Uk-запитання.ogg


зобов'язання

zobovʺjázannja (romanization)
зобов'я́зання
зобов'я́зання (nominative plural)
зобов'я́зань (genitive plural)

Uk-зобов'язання.ogg


змія

源自原始斯拉夫語 *zmьja。

zmijá (romanization)
змії́
змі́ї (nominative plural)
змій (genitive plural)


жінка

žínka (romanization)
жі́нки
жінки́ (nominative plural)
жіно́к (genitive plural)


гальмо

halʹmó (romanization)
гальма́
га́льма (nominative plural)
гальм (genitive plural)
гальмови́й
гальмівни́й


квадратний

Uk-квадратний.ogg


журналіст

žurnalíst (romanization)
журналі́ста
журналі́сти (nominative plural)
журналі́стів (genitive plural)
журналі́стка (feminine)

Uk-журналіст.ogg


травень

源自古東斯拉夫語 травьнъ (travĭnŭ, “五月”)。與白俄羅斯語 тра́вень (trávjenʹ, “五月”), 斯洛文尼亞語 traven, 塞爾維亞-克羅地亞語 travanj (“四月”)等同源。

trávenʹ (romanization)
тра́вня
тра́вні (nominative plural)
тра́внів (genitive plural)
травне́вий

Uk-травень.ogg


знання

znannjá (romanization)
знання́
знання́ (nominative plural)
знань (genitive plural)


кінець

kinécʹ (romanization)
кінця́
кінці́ (nominative plural)
кінці́в (genitive plural)


кефір

:Template:不可數 克菲爾 （乳製品）


китайський

Uk-китайський.ogg


казка

kázka (romanization)
ка́зки
казки́ (nominative plural)
казо́к (genitive plural)


винокурня

vynokúrnja (romanization)
виноку́рні
виноку́рні (nominative plural)
виноку́рень (genitive plural)

Uk-винокурня.ogg


квітка

kvítka (romanization)
кві́тки
квітки́ (nominative plural)
квіто́к (genitive plural)


кістка

kístka (romanization)
кі́стки
кістки́ (nominative plural)
кісто́к (genitive plural)


кількість

kílʹkistʹ (romanization)
кі́лькості
кі́лькости
кі́лькості (nominative plural)
кі́лькостей (genitive plural)

Uk-кількість.ogg


капітал

kapitál (romanization)
капіта́лу
капіта́ли (nominative plural)
капіта́лів (genitive plural)

Uk-капітал.ogg


клятьба

Uk-клятьба.ogg


каплиця

kaplýcja (romanization)
капли́ці
капли́ці (nominative plural)
капли́ць (genitive plural)

Uk-каплиця.ogg


кислий

源自原始斯拉夫語 *kys(ь)lъ。


кишеня

kyšénja (romanization)
кише́ні
кише́ні (nominative plural)
кише́нь (genitive plural)
кишенько́вий
кише́нька (diminutive)


звісно

派生語звідати (zvidaty)，відати (vidaty)的完成體，源自原始斯拉夫語 *věděti。звісно的字面意思為“知道”（完成時）。

Звісно можете то робити!


кажан

kažán (romanization)
кажана́
кажани́ (nominative plural)
кажані́в (genitive plural)
кажани́ха (feminine)
кажано́вий
кажано́к (diminutive)


долоня

源自原始斯拉夫語 *dolnь。

dolónja (romanization)
доло́ні
доло́ні (nominative plural)
доло́нь (genitive plural)


захід

záxid (romanization)
zaxíd (romanization)
за́ходу
захо́ду


захід

záxid (romanization)
за́ходу
за́ходи (nominative plural)
за́ходів (genitive plural)


здоров'я

繼承自原始斯拉夫語 *sъdorvьje。字面分析等同於 здоро́вий (zdoróvyj) + -я (-ja)。


зброя

源自波蘭語 zbroja。代替本土詞彙ору́жжя (orúžžja, “武器”)。


конференція

konferéncija (romanization)
конфере́нції
конфере́нції (nominative plural)
конфере́нцій (genitive plural)

Uk-конференція.ogg


комітет

komitét (romanization)
коміте́ту
коміте́ти (nominative plural)
коміте́тів (genitive plural)

Uk-комітет.ogg


зоря

源自原始斯拉夫語 *zorja。

zorjá (romanization)
зорі́
зо́рі (nominative plural)
зір (genitive plural)


комісія

komísija (romanization)
комі́сії
комі́сії (nominative plural)
комі́сій (genitive plural)

Uk-комісія.ogg


кавун

源自突厥語族。對比土耳其語 kavun, 韃靼語 кавын (qawın)。

kavún (romanization)
кавуна́
кавуни́ (nominative plural)
кавуні́в (genitive plural)


батько

ба́тьо (bátʹo)的指小詞。與俄語 ба́тька (bátʹka), 白俄羅斯語 ба́цька (bácʹka)同源。

bátʹko (romanization)
ба́тька
батьки́ (nominative plural)
батькі́в (genitive plural)


з'їзд

zʺjizd (romanization)
з'ї́зду
з'ї́зди (nominative plural)
з'ї́здів (genitive plural)


алфавіт

借自古希臘語 ἀλφάβητος (alphábētos), ἄλφα (álpha, “阿爾法”) + βήτα (bḗta, “貝塔”) （希臘字母的前兩個）。
對比17世紀用詞алфавитъ (alfavyt)、白俄羅斯語 алфаві́т (alfavít)、俄語 алфави́т (alfavít), 保加利亞語 алфави́т (alfavít)。

alfávit (romanization)
alfavít (romanization)
алфа́віту
алфаві́ту
алфа́віти (nominative plural)
алфаві́ти (nominative plural)
алфа́вітів (genitive plural)
алфаві́тів (genitive plural)

Uk-алфавіт.ogg


конфлікт

konflíkt (romanization)
конфлі́кту
конфлі́кти (nominative plural)
конфлі́ктів (genitive plural)

Uk-конфлікт.ogg


коноплі

Uk-коноплі.ogg


звір

源自原始斯拉夫語 *zvěrь。與古希臘語 θήρ (thḗr)，拉丁語 ferus同源。

zvir (romanization)
зві́ра
зві́рі (nominative plural)
зві́рів (genitive plural)


звір

源自原始斯拉夫語 *zvorъ。

zvir (romanization)
зво́ру
зво́ри (nominative plural)
зво́рів (genitive plural)


колір

kólir (romanization)
ко́льору
кольори́ (nominative plural)
кольорі́в (genitive plural)


кімната

源自波蘭語 komnata ← 拉丁語 camīnāta，可能通過古高地德語。

kimnáta (romanization)
кімна́ти
кімна́ти (nominative plural)
кімна́т (genitive plural)

Uk-кімната.ogg


комедія

komédija (romanization)
коме́дії
коме́дії (nominative plural)
коме́дій (genitive plural)

Uk-комедія.ogg


застосування

zastosuvánnja (romanization)
застосува́ння
застосува́ння (nominative plural)
застосува́нь (genitive plural)

Uk-застосування.ogg


заєць

繼承自原始斯拉夫語 *zajęcь, *zajьcь (“野兔”)。

zájecʹ (romanization)
за́йця
зайці́ (nominative plural)
зайці́в (genitive plural)


картопля

借自德語 Kartoffel，間接源自波蘭語 kartofla和可能來自俄語 карто́фель (kartófelʹ)。

kartóplja (romanization)
карто́плі
картопля́ний
карто́пелька (diminutive)

Uk-картопля.ogg


дитина

源自原始斯拉夫語 *dětę。

dytýna (romanization)
дити́ни
ді́ти (nominative plural)
діте́й (genitive plural)
дитя́чий
дити́нка (diminutive)


вовк

繼承自古烏克蘭語 вълкъ (vlk)，繼承自古東斯拉夫語 вълкъ (vŭlkŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *vьlkъ，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *wilkás，繼承自原始印歐語 *wĺ̥kʷos。

vovk (romanization)
во́вка
вовки́ (nominative plural)
вовкі́в (genitive plural)
вовчи́ця (feminine)
вовчи́ха (feminine)
во́вчий
во́вчик (diminutive)


коричневий

Uk-коричневий.ogg


гречка

hréčka (romanization)
гре́чки
гре́чки (nominative plural)
гре́чок (genitive plural)


житло

žytló (romanization)
житла́
жи́тла (nominative plural)
жи́тел (genitive plural)
житлови́й


красивий

Uk-красивий.ogg


конституція

konstytúcija (romanization)
конститу́ції
конститу́ції (nominative plural)
конститу́цій (genitive plural)
конституці́йний

Uk-конституція.ogg


конституція

Uk-конституція.ogg


тигр

來自古東斯拉夫語 тигръ (tigrŭ)，源頭來自古希臘語 τίγρις (tígris)。

tyhr (romanization)
ти́гра
ти́гри (nominative plural)
ти́грів (genitive plural)
тигри́ця (feminine)
ти́гровий


камінь

源自原始斯拉夫語 *kamy。

káminʹ (romanization)
ка́меню
кам'яни́й
камі́нний


камінь

源自原始斯拉夫語 *kamy。

káminʹ (romanization)
ка́меня
ка́мені (nominative plural)
ка́менів (genitive plural)
кам'яни́й
камі́нний
каміне́ць (diminutive)
камі́нчик (diminutive)


ранок

繼承自原始斯拉夫語 *ornъkъ，由*ornъ + *-ъkъ組成。對照波蘭語 ranek (“早晨”)。

ránok (romanization)
ра́нку
ра́нки (nominative plural)
ра́нків (genitive plural)
ранко́вий


коліно

源自古東斯拉夫語 колѣно (kolěno) ← 原始斯拉夫語 *kolěno。

kolíno (romanization)
колі́на
колі́на (nominative plural)
колі́н (genitive plural)


космічний

Uk-космічний.ogg


краватка

kravátka (romanization)
крава́тки
крава́тки (nominative plural)
крава́ток (genitive plural)

Uk-краватка.ogg


Дніпро

源自早期的Днѣпръ (Dnipr) ← 古東斯拉夫語 Дънѣпръ (Dŭněprŭ) ← 原始斯拉夫語 *dŭněprŭ ← 色雷斯語 *duno- ipro，與波斯語 دنیدن (danidan, “跑；加速”)和Ibr, Ibar等河名有關。

第聶伯河（歐洲第二長河）


лідер

líder (romanization)
лі́дера
лі́дери (nominative plural)
лі́дерів (genitive plural)
лі́дерка (feminine)


лікарня

likárnja (romanization)
ліка́рні
ліка́рні (nominative plural)
ліка́рень (genitive plural)

Uk-лікарня.ogg


літера

lítera (romanization)
лі́тери
лі́тери (nominative plural)
лі́тер (genitive plural)


літр

litr (romanization)
лі́тра
лі́три (nominative plural)
лі́трів (genitive plural)


ліфт

lift (romanization)
лі́фта
лі́фти (nominative plural)
лі́фтів (genitive plural)


локшина

Uk-локшина.ogg


вечеря

večérja (romanization)
вече́рі
вече́рі (nominative plural)
вече́р (genitive plural)


крига

krýha (romanization)
кри́ги
кри́ги (nominative plural)
криг (genitive plural)


льоха

lʹóxa (romanization)
льо́хи
льо́хи (nominative plural)
льох (genitive plural)


ліжко

lížko (romanization)
лі́жка
лі́жка (nominative plural)
лі́жок (genitive plural)


королівство

korolívstvo (romanization)
королі́вства
королі́вства (nominative plural)
королі́вств (genitive plural)

Uk-королівство.ogg


комп'ютер

借自英語 computer。同源詞包括俄語 компьютер (kompʹjuter) 等。

kompʺjúter (romanization)
комп'ю́тера
комп'ю́тери (nominative plural)
комп'ю́терів (genitive plural)
комп'ю́терний

Uk-комп'ютер.ogg


місцевий

Uk-місцевий.ogg


лекція

lékcija (romanization)
ле́кції
ле́кції (nominative plural)
ле́кцій (genitive plural)


корабель

korabélʹ (romanization)
корабля́
кораблі́ (nominative plural)
кораблі́в (genitive plural)

Uk-корабель.ogg


м'якість

mʺjákistʹ (romanization)
м'я́кості
м'я́кости


лоша

lošá (romanization)
лоша́ти
лоша́та (nominative plural)
лоша́т (genitive plural)


крук

源自原始斯拉夫語 *krukъ。

kruk (romanization)
кру́ка
круки́ (nominative plural)
крукі́в (genitive plural)


мішаний

Uk-мішаний.ogg


літак

liták (romanization)
літака́
літаки́ (nominative plural)
літакі́в (genitive plural)
літачо́к (diminutive)

закінчується посадка у літак

飛機的登機時間要結束了。


гай

源自原始斯拉夫語 *gajь。與俄語 гай (gaj), 塞爾維亞-克羅地亞語 гај/gaj, 斯洛文尼亞語 gaj, 斯洛伐克語 háj同源。

haj (romanization)
га́ю
гаї́ (nominative plural)
гаї́в (genitive plural)


мілина

milyná (romanization)
мілини́
міли́ни (nominative plural)
міли́н (genitive plural)


левиця

levýcja (romanization)
леви́ці
леви́ці (nominative plural)
леви́ць (genitive plural)


м'ясорубка

mʺjasorúbka (romanization)
м'ясору́бки
м'ясору́бки (nominative plural)
м'ясору́бок (genitive plural)

Uk-м'ясорубка.ogg


міль

milʹ (romanization)
мі́лі
мі́лі (nominative plural)
мі́лей (genitive plural)


лікар

源自原始斯拉夫語 *lěkarь。

líkar (romanization)
лі́каря
лікарі́ (nominative plural)
лікарі́в (genitive plural)


міністерство

ministérstvo (romanization)
міністе́рства
міністе́рства (nominative plural)
міністе́рств (genitive plural)

Uk-міністерство.ogg


мій

源自原始斯拉夫語 *mojь。


міністр

minístr (romanization)
міні́стра
міні́стри (nominative plural)
міні́стрів (genitive plural)

Uk-міністр.ogg


лід

源自原始斯拉夫語 *ledъ。

lid (romanization)
льо́ду
льоди́ (nominative plural)
льоді́в (genitive plural)


осінь

源自原始斯拉夫語 *(j)esenь。

ósinʹ (romanization)
о́сені
о́сени
о́сені (nominative plural)
о́сеней (genitive plural)


мелодія

melódija (romanization)
мело́дії
мело́дії (nominative plural)
мело́дій (genitive plural)

Uk-мелодія.ogg


місто

místo (romanization)
мі́ста
міста́ (nominative plural)
міст (genitive plural)
міськи́й
місте́чко (diminutive)


мавпа

mávpa (romanization)
ма́впи
ма́впи (nominative plural)
мавп (genitive plural)
ма́впячий
ма́впочка (diminutive)
мавпеня́ (diminutive)
мавпеня́тко (diminutive)


кішка

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與俄語 ко́шка (kóška)同源。

kíška (romanization)
кі́шки
кі́шки (nominative plural)
кі́шок (genitive plural)
кіт (masculine)


мить

mytʹ (romanization)
ми́ті
ми́ті (nominative plural)
ми́тей (genitive plural)


матеріал

materiál (romanization)
матеріа́лу
матеріа́ли (nominative plural)
матеріа́лів (genitive plural)

Uk-матеріал.ogg


мітла

源自原始斯拉夫語 *metъla。

mitlá (romanization)
мітли́
мі́тли (nominative plural)
мі́тел (genitive plural)


чорний

源自原始斯拉夫語 *čьrnъ ← 原始印歐語 *kr̥snós (“黑色”)。與白俄羅斯語 чорны (čórny), 俄語 чёрный (čórnyj), 教會斯拉夫語 чрънъ (črŭnŭ, “黑色”), 保加利亞語 черен (čeren), 塞爾維亞-克羅地亞語 црн/crn, 斯洛文尼亞語 črn, 斯洛伐克語 čierny; 挪威語、瑞典語 harr, 梵語 कृष्ण (kṛṣṇa), 古普魯士語 kirsnan (“黑色”)等同源。


Луганськ

Luhánsʹk (romanization)
Луга́нська (Luhánsʹka)

Uk-Луганськ.ogg

盧甘斯克/盧漢斯克 （城市）


кінь

* 繼承自古盧森尼亞語 кунь (kunʹ)、конь (konʹ)。
* 繼承自原始斯拉夫語 *kòňь > *koňь̯ > *kōňь̯ > *kōň > кінь (kinʹ)。

kinʹ (romanization)
коня́
ко́ні (nominative plural)
ко́ней (genitive plural)


здоровий

源自古東斯拉夫語 здоровъ (zdorovŭ) ← 原始斯拉夫語 *sъdorvъ。

Uk-здоровий.ogg


мешкання

méškannja (romanization)
ме́шкання
ме́шкання (nominative plural)
ме́шкань (genitive plural)

Uk-мешкання.ogg


міліція

Uk-міліція.ogg


міліція

milícija (romanization)
мілі́ції
мілі́ції (nominative plural)
мілі́цій (genitive plural)

Uk-міліція.ogg


лебідь

源自原始斯拉夫語 *olbǫdь，原始印歐語 *albʰós (“白色”)。

lébidʹ (romanization)
ле́бедя
ле́беді (nominative plural)
ле́бедів (genitive plural)


літо

源自原始斯拉夫語 *lěto (“夏天”) ← 原始印歐語 *leh₁tom。

líto (romanization)
лі́та
літа́ (nominative plural)
літ (genitive plural)


дрізд

源自原始斯拉夫語 *drozdъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *trozdós ← 原始印歐語 *trosdos。

drizd (romanization)
дрозда́
дрозди́ (nominative plural)
дрозді́в (genitive plural)


мистецтво

mystéctvo (romanization)
мисте́цтва
мисте́цтва (nominative plural)
мисте́цтв (genitive plural)

Uk-мистецтво.ogg


корінь

源自原始斯拉夫語 *kory。與俄語 ко́рень (kórenʹ)同源。

kórinʹ (romanization)
ко́реня
ко́рені (nominative plural)
ко́ренів (genitive plural)


мільйон

milʹjón (romanization)
мільйо́на
мільйо́ни (nominative plural)
мільйо́нів (genitive plural)

Uk-мільйон.ogg


музичний

Uk-музичний.ogg


м'ясо

源自原始斯拉夫語 *męso ← 原始印歐語 *mḗms。


мілкий

源自古東斯拉夫語 мѣлъкъ (mělŭkŭ) ← 原始斯拉夫語 *mělъkъ。


лисиця

來自古東斯拉夫語 лисица (lisica)，等同於лис (lys) + -иця (-ycja)。

lysýcja (romanization)
лиси́ці
лиси́ці (nominative plural)
лиси́ць (genitive plural)
лис (masculine)
лиси́чий
ли́сячий
лиси́чка (diminutive)
ли́ска (diminutive)


кукурудза

來源不明。可能源自原始斯拉夫語 *kukur-, *kokor-, 與斯洛文尼亞語 kukúrjav (“長捲毛的”)及保加利亞語 кукуряк (kukurjak, “菟葵”)有關。
也可能借自羅馬尼亞語 cucurúz，借自烏克蘭語 кокорудка (kokorudka, “球果”)：是一雙詞。

kukurúdza (romanization)
кукуру́дзи
кукуру́дзяний

Uk-кукурудза.ogg


малий

源自古東斯拉夫語 малъ (malŭ) ← 原始斯拉夫語 *malъ。與俄語 малый (malyj)同源。


мужність

múžnistʹ (romanization)
му́жності
му́жности

Uk-мужність.ogg


лабораторія

laboratórija (romanization)
лаборато́рії
лаборато́рії (nominative plural)
лаборато́рій (genitive plural)
лаборато́рний

Uk-лабораторія.ogg


ліхтар

可能源自中古高地德語 liuhtære (“燭臺”)，通過波蘭語 lichtarz (“燭臺”)。對比俄語口語詞лихта́р (lixtár, “燭臺”), 德語 Leuchter (“燭臺”)。

lixtár (romanization)
ліхтаря́
ліхтарі́ (nominative plural)
ліхтарі́в (genitive plural)


кіт

源自古東斯拉夫語 котъ (kotŭ) ← 原始斯拉夫語 *kotъ。

kit (romanization)
кота́
коти́ (nominative plural)
коті́в (genitive plural)
кі́шка (feminine)
ко́тик (diminutive)
кото́к (diminutive)
кото́чок (diminutive)
коту́сь (diminutive)


коріння

Uk-коріння.ogg

:Template:不可數（集合名詞） 根


метелик

源自原始斯拉夫語 *motyľь的指小詞。

metélyk (romanization)
мете́лика
мете́лики (nominative plural)
мете́ликів (genitive plural)

Uk-метелик.ogg


метелик

源自原始斯拉夫語 *motyľь的指小詞。

Uk-метелик.ogg


країна

來自古東斯拉夫語 краина (kraina)，來自原始斯拉夫語 *krajina。與俄語 краи́на (kraína)、白俄羅斯語 краі́на (kraína)、波蘭語 kraina、塞爾維亞-克羅地亞語 кра̏јина / krȁjina同源。

krajína (romanization)
краї́ни
краї́ни (nominative plural)
краї́н (genitive plural)


мрія

mríja (romanization)
мрі́ї
мрі́ї (nominative plural)
мрій (genitive plural)


молодий

繼承自原始斯拉夫語 *moldъ。

molodýj (romanization)
моло́дший (comparative)
наймоло́дший (superlative)
мо́лодо

Uk-молодий.ogg


майбутній

Uk-майбутній.ogg


ластівка

lástivka (romanization)
ла́стівки
ластівки́ (nominative plural)
ластіво́к (genitive plural)

Uk-ластівка.ogg


мережа

源自原始斯拉夫語 *merža。

meréža (romanization)
мере́жі
мере́жі (nominative plural)
мере́ж (genitive plural)


мертвий

源自原始斯拉夫語 *mьrtvъ ← 原始印歐語 *mr̥twós, *mr̥tós，源自詞根*mr̥-, *mer- (“死”)。

Uk-мертвий.ogg


національний

Uk-національний.ogg


література

literatúra (romanization)
літерату́ри
літерату́ри (nominative plural)
літерату́р (genitive plural)
літерату́рний

Uk-література.ogg


надання

nadánnja (romanization)
nadannjá (romanization)
нада́ння
надання́

Uk-надання.ogg


намір

námir (romanization)
на́міру
на́міри (nominative plural)
на́мірів (genitive plural)


ніздря

源自原始斯拉夫語 *nozdra。

nízdrja (romanization)
ні́здрі
ні́здрі (nominative plural)
ні́здрів (genitive plural)


населення

Uk-населення.ogg


незабаром

Uk-незабаром.ogg


надворі

Uk-надворі.ogg

надворі вже темно


мовити

與捷克語 mluviti同源。等同於мова (mova) + -ити (-yty)。


нація

nácija (romanization)
на́ції
на́ції (nominative plural)
на́цій (genitive plural)


місце

源自古東斯拉夫語 мѣстьце (městĭce), мѣстце (městce) ← 原始斯拉夫語 *městьce ← *město (“地點；鎮”) + *-ьce。等同於мі́сто (místo) + -це (-ce)。對比波蘭語 miejsce。

mísce (romanization)
мі́сця
місця́ (nominative plural)
місць (genitive plural)


наслідок

náslidok (romanization)
на́слідку
на́слідки (nominative plural)
на́слідків (genitive plural)

Uk-наслідок.ogg


наголос

náholos (romanization)
на́голосу
на́голоси (nominative plural)
на́голосів (genitive plural)

Uk-наголос.ogg


народження

對比白俄羅斯語 нараджэ́нне (naradžénnje)。

naródžennja (romanization)
наро́дження
наро́дження (nominative plural)
наро́джень (genitive plural)

Uk-народження.ogg


лінія

línija (romanization)
лі́нії
лі́нії (nominative plural)
лі́ній (genitive plural)
ліні́йний


надія

源自原始斯拉夫語 *naděja。

nadíja (romanization)
наді́ї
наді́ї (nominative plural)
наді́й (genitive plural)


насіння

Uk-насіння.ogg

:Template:不可數（集合名詞） （植物的）種子


насінина

nasinýna (romanization)
насіни́ни
насіни́ни (nominative plural)
насіни́н (genitive plural)


сьогодні

Uk-сьогодні.ogg


Німеччина

源自 німець (nimecʹ) + -щина (-ščyna)

Niméččyna (romanization)
Німе́ччини
німе́цький

Uk-Німеччина.ogg

Федерати́вна Респу́бліка Німе́ччина

德國（國家名，位於中歐）

德國（國家名，位於中歐）


ніс

源自原始斯拉夫語 *nosъ ← 原始印歐語 *néh₂s。

nis (romanization)
но́са
носи́ (nominative plural)
носі́в (genitive plural)


мураха

源自原始斯拉夫語 *morvъ ← 原始印歐語 *morwi-。

muráxa (romanization)
мура́хи
мура́хи (nominative plural)
мура́х (genitive plural)


натовп

源自原始斯拉夫語 *tъlpa。與白俄羅斯語 натоўп (natóŭp)，俄語 толпа́ (tolpá)（關係較遠）同源。

nátovp (romanization)
на́товпу
на́товпи (nominative plural)
на́товпів (genitive plural)


обговорення

obhovórennja (romanization)
обгово́рення
обгово́рення (nominative plural)
обгово́рень (genitive plural)

Uk-обговорення.ogg


ножиці

nóžyci (romanization)
но́жиць
но́жичний
но́жички (diminutive)


міст

源自古東斯拉夫語 мостъ (mostŭ) ← 原始斯拉夫語 *mostъ (“橋”)。

mist (romanization)
моста́
мо́сту
мости́ (nominative plural)
мостови́й


обов'язок

obóvʺjazok (romanization)
обо́в'язку
обо́в'язки (nominative plural)
обо́в'язків (genitive plural)

Uk-обов'язок.ogg


німий

源自古東斯拉夫語 нѣмъ (němŭ) ← 原始斯拉夫語 *němъ。可能源自原始印歐語 *mem- (“咕噥”)或*nē-mn- (“不說話”)。


овід

óvid (romanization)
о́вода
о́води (nominative plural)
о́водів (genitive plural)


обставина

obstávyna (romanization)
обста́вини
обста́вини (nominative plural)
обста́вин (genitive plural)

Uk-обставина.ogg


ні

源自原始斯拉夫語 *ni ← 原始印歐語 *néy。

ні дякую

ні добрий


назавжди

Uk-назавжди.ogg


множина

množyná (romanization)
множини́
множи́ни (nominative plural)
множи́н (genitive plural)
множи́нний

Uk-множина.ogg


навіть

對比波蘭語 nawet。


низький

源自原始斯拉夫語 *nizъkъ ← 原始印歐語 *ni-，與俄語 низкий (nizkij)同源。

Uk-низький.ogg


огірок

ohirók (romanization)
огірка́
огірки́ (nominative plural)
огіркі́в (genitive plural)
огірко́вий
огіро́чний
огіро́чок (diminutive)


новий

源自原始斯拉夫語 *novъ ← 原始印歐語 *néwos。


олівець

借自波蘭語 ołówek。

olivécʹ (romanization)
олівця́
олівці́ (nominative plural)
олівці́в (genitive plural)

Uk-олівець.ogg


незалежність

незале́жний (nezaléžnyj) + -ість (-istʹ)

nezaléžnistʹ (romanization)
незале́жності
незале́жности

Uk-незалежність.ogg

День Незале́жності Украї́ни


мозок

源自原始斯拉夫語 *mozgъ ← 原始印歐語 *mosgos。

mózok (romanization)
мо́зку
мі́зки (nominative plural)
мі́зків (genitive plural)

(非正式、比喻) 聰明的人，智慧的人


ніж

niž (romanization)
ножа́
ножі́ (nominative plural)
ножі́в (genitive plural)
ножови́й


ніхто

（用於否定句、疑問句）任何人


миша

繼承自原始斯拉夫語 *myšь，來自原始印歐語 *muh₂s。計算機術語是意譯自英語 mouse。

mýša (romanization)
ми́ші
ми́ші (nominative plural)
мише́й (genitive plural)
ми́шачий
ми́шка (diminutive)


миша

mýša (romanization)
ми́ші
ми́ші (nominative plural)
мише́й (genitive plural)
ми́шка (diminutive)


осінній

Uk-осінній.ogg


освіта

osvíta (romanization)
осві́ти
осві́ти (nominative plural)
осві́т (genitive plural)
осві́тній


особовий

Uk-особовий.ogg


небезпека

не- (ne-, “不”) + безпека (bezpeka, “安全”)

nebezpéka (romanization)
небезпе́ки
небезпе́ки (nominative plural)
небезпе́к (genitive plural)

Uk-небезпека.ogg


організація

orhanizácija (romanization)
організа́ції
організа́ції (nominative plural)
організа́цій (genitive plural)
організаці́йний

Uk-організація.ogg


кава

源自鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve) (土耳其語 kahve)，來自阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa)。


онук

源自古東斯拉夫語 вънукъ (vŭnukŭ) ← 原始斯拉夫語 *vъnukъ。

onúk (romanization)
ону́ка
ону́ки (nominative plural)
ону́ків (genitive plural)
ону́ка (feminine)
ону́чка (feminine)


підвищення

pidvýščennja (romanization)
підви́щення
підви́щення (nominative plural)
підви́щень (genitive plural)

Uk-підвищення.ogg


півкуля

pivkúlja (romanization)
півку́лі
півку́лі (nominative plural)
півку́ль (genitive plural)

Uk-півкуля.ogg


півень

pívenʹ (romanization)
пі́вня
пі́вні (nominative plural)
пі́внів (genitive plural)
пі́внячий
пі́вник (diminutive)
пі́вничок (diminutive)


підготовка

Uk-підготовка.ogg


підлога

Uk-підлога.ogg


північ

pívnič (romanization)
пі́вночі
пі́вночі (nominative plural)
пі́вночей (genitive plural)


підвіконня

pidvikónnja (romanization)
підвіко́ння
підвіко́ння (nominative plural)
підвіко́нь (genitive plural)

Uk-підвіконня.ogg


підземний

源自під- (pid-) + зе́мний (zémnyj)。對比俄語 подзе́мный (podzémnyj), 波蘭語 podziemny, 捷克語 podzemní。

Uk-підземний.ogg


підприємство

pidpryjémstvo (romanization)
підприє́мства
підприє́мства (nominative plural)
підприє́мств (genitive plural)

Uk-підприємство.ogg


південь

pívdenʹ (romanization)
пі́вдня
пі́вдні (nominative plural)
пі́вднів (genitive plural)
півде́нний

Uk-південь.ogg


підошва

pidóšva (romanization)
підо́шви
підо́шви (nominative plural)
підошо́в (genitive plural)

Uk-підошва.ogg


піч

pič (romanization)
пе́чі
пе́чі (nominative plural)
пече́й (genitive plural)


підприємець

pidpryjémecʹ (romanization)
підприє́мця
підприє́мці (nominative plural)
підприє́мців (genitive plural)
підприє́мниця (feminine)

Uk-підприємець.ogg


під

源自原始斯拉夫語 *podъ。


оранжевий

Uk-оранжевий.ogg


посібник

posíbnyk (romanization)
посі́бника
посі́бники (nominative plural)
посі́бників (genitive plural)

Uk-посібник.ogg


півострів

源自 пів- (piv-) + о́стрів (óstriv, “島”)。

pivóstriv (romanization)
піво́строва
півострови́ (nominative plural)
півострові́в (genitive plural)

Uk-півострів.ogg


підручник

pidrúčnyk (romanization)
підру́чника
підру́чники (nominative plural)
підру́чників (genitive plural)

Uk-підручник.ogg


острів

源自原始斯拉夫語 *ostrovъ ← 原始印歐語 *strow-。

óstriv (romanization)
о́строва
острови́ (nominative plural)
острові́в (genitive plural)
острівни́й
острово́к (diminutive)
остріве́ць (diminutive)
острове́ць (diminutive)


тато

源自原始斯拉夫語 *tata，對比俄語 тата (tata)。

táto (romanization)
та́та
та́ти (nominative plural)
тат (genitive plural)
та́тко (diminutive)


післязавтра

пі́сля (píslja, “之後”) + за́втра (závtra, “明天”)

Uk-післязавтра.ogg


Київ

源自古東斯拉夫語 Кꙑѥвъ (Kyjevŭ)，通過古烏克蘭語 Кї́євь (Kjíjevʹ)，中古烏克蘭語 Ки́єв (Kýjev), Кі́евъ (Kíev), Ки́евъ (Kýev)。
傳統的詞源說法是源自傳說中的建城者名кии (kii, 教會斯拉夫語)，在Hypatian Codex中有提及（參見維基百科條目基依、謝克、霍里夫三兄弟）。對比烏克蘭語 Кий (Kyj), 俄語 Ки́ев (Kíjev)和Кий (Kij)。但曆史學家Michael Hrushevsky認為這只是“詞源傳說”。
語言學家Jaroslav Rudnyckyj提出的觀點是，Київ更可能源自кий (kyj, “棒，棍”)，意思是居民點有ки́ями (kýjamy)組成的籬笆。源自原始斯拉夫語 *kyjь (“桿，錘子”) ← 原始印歐語 *kū-i̯os (“桿，錘子”), *kāu̯-, *kəu̯-，與*kūti (“to hit”)有關 ← *koutei。


отець

源自原始斯拉夫語 *otьcь ← 原始印歐語 *átta。

otécʹ (romanization)
вітця́
отця́
вітці́ (nominative plural)
отці́ (nominative plural)
вітці́в (genitive plural)
отці́в (genitive plural)


незалежний

не (ne) + зале́жний (zaléžnyj)

nezaléžnyj (romanization)
незале́жно
незале́жність (abstract-noun)

Uk-незалежний.ogg


німець

源自原始斯拉夫語 *němьcь (“外國人；德意志人”)，源自*němъ (“啞的”)。與烏克蘭語 німи́й (nimýj)同源。

nímecʹ (romanization)
ні́мця
ні́мці (nominative plural)
ні́мців (genitive plural)
ні́мка (feminine)
німе́цький


німець

nímecʹ (romanization)
ні́мця
ні́мці (nominative plural)
ні́мців (genitive plural)


оселедець

源自古東斯拉夫語 сельдь (selĭdĭ) (1497)，源自早期的*сьлдь (*sĭldĭ) ← 古諾爾斯語 síld。對比白俄羅斯語 селядзе́ц (sjeljadzjéc), 俄語 се́льдь (sélʹdʹ)。

oselédecʹ (romanization)
оселе́дця
оселе́дці (nominative plural)
оселе́дців (genitive plural)

Uk-оселедець.ogg


оселедець

Uk-оселедець.ogg

頂髻（哥薩克人所扎的髮髻）


метал

metál (romanization)
мета́лу
мета́ли (nominative plural)
мета́лів (genitive plural)


панчоха

Uk-панчоха.ogg


перешийок

Uk-перешийок.ogg


пам'ять

源自原始斯拉夫語 *pamętь。


партійний

Uk-партійний.ogg

Центральний Комітет був і завжди буде для нас вищим керівним партійним органом.
Centralʹnyj Komitet buv i zavždy bude dlja nas vyščym kerivnym partijnym orhanom.
The Central Committee has been and always will be for us the supreme governing body of the party.

1957, Андрій Головко, II, 465:


перемир'я

peremýrʺja (romanization)
переми́р'я
переми́р'я (nominative plural)
переми́р'їв (genitive plural)

Uk-перемир'я.ogg


печінка

pečínka (romanization)
печі́нки
печінки́ (nominative plural)
печіно́к (genitive plural)

Uk-печінка.ogg


пенсія

pénsija (romanization)
пе́нсії
пе́нсії (nominative plural)
пе́нсій (genitive plural)


період

períod (romanization)
пері́оду
пері́оди (nominative plural)
пері́одів (genitive plural)


папуга

papúha (romanization)
папу́ги
папу́ги (nominative plural)
папу́г (genitive plural)


перемога

peremóha (romanization)
перемо́ги
перемо́ги (nominative plural)
перемо́г (genitive plural)

Uk-перемога.ogg


папір

papír (romanization)
папе́ра
папе́ри (nominative plural)
папе́рів (genitive plural)
паперо́вий
папіре́ць (diminutive)
папі́рчик (diminutive)


партія

pártija (romanization)
па́ртії
па́ртії (nominative plural)
па́ртій (genitive plural)

Партія наша є союз свідомих, передових борців за визволення робітничого класу.
Partija naša je sojuz svidomyx, peredovyx borciv za vyzvolennja robitnyčoho klasu.
Our Party is a conscious union, of the leading/progressive fighters for the liberation of the working class.

1970, Ленін（《列寧全集》）, 12, 134:


пилосос

pylosós (romanization)
пилосо́са
пилосо́си (nominative plural)
пилосо́сів (genitive plural)

Uk-пилосос.ogg


поверхня

povérxnja (romanization)
пове́рхні
пове́рхні (nominative plural)
пове́рхонь (genitive plural)

Uk-поверхня.ogg


повітря

povítrja (romanization)
пові́тря
пові́тряний
повітря́ний

Uk-повітря.ogg


письменник

pysʹménnyk (romanization)
письме́нника
письме́нники (nominative plural)
письме́нників (genitive plural)
письме́нниця (feminine)

Uk-письменник.ogg


пляшка

借自波蘭語 flaszka (“瓶子”)。

pljáška (romanization)
пля́шки
пляшки́ (nominative plural)
пляшо́к (genitive plural)


поїзд

pójizd (romanization)
по́їзда
поїзди́ (nominative plural)
поїзді́в (genitive plural)


Гонконг

Honkónh (romanization)
Гонко́нгу
гонко́нгський

Сянга́н

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）


питання

pytánnja (romanization)
пита́ння
пита́ння (nominative plural)
пита́нь (genitive plural)

Uk-питання.ogg


Аллах

借自阿拉伯語 اللّٰه (allāh)。


морква

來自原始斯拉夫語 *mъrky。

mórkva (romanization)
мо́ркви
морквя́ний
морквяни́й
моркви́ця (diminutive)
мо́рківка (diminutive)


питальний

Uk-питальний.ogg


повіка

繼承自原始斯拉夫語 *pověka。

povíka (romanization)
пові́ки
пові́ки (nominative plural)
пові́к (genitive plural)


плід

源自原始斯拉夫語 *plodъ。

plid (romanization)
плода́
пло́ду
плоди́ (nominative plural)
плоді́в (genitive plural)


плід

源自原始斯拉夫語 *plodъ。

plid (romanization)
плода́
плоди́ (nominative plural)
плоді́в (genitive plural)


павук

源自古東斯拉夫語 паукъ (paukŭ) ← 原始斯拉夫語 *paǫkъ ← *pa- + *ǫkъ，來自原始印歐語 *h₂enkos (“鉤”)。

pavúk (romanization)
павука́
павуки́ (nominative plural)
павукі́в (genitive plural)


палець

源自古東斯拉夫語 пальць (palĭcĭ) ← 原始斯拉夫語 *palьcь (“手指，拇指”)。

pálecʹ (romanization)
па́льця
па́льці (nominative plural)
па́льців (genitive plural)
па́льчик (diminutive)


політичний

Uk-політичний.ogg