капітан

kapitán (romanization)
капіта́на
капіта́ни (nominative plural)
капіта́нів (genitive plural)
капіта́нський

Uk-капітан.ogg


зустріч

zústrič (romanization)
зу́стрічі
зу́стрічі (nominative plural)
зу́стрічей (genitive plural)

Uk-зустріч.ogg


кислотність

kyslótnistʹ (romanization)
кисло́тності
кисло́тности


зрада

来自波蘭語 zdrada。

zráda (romanization)
зра́ди
зра́ди (nominative plural)
зрад (genitive plural)


клавіатура

klaviatúra (romanization)
клавіату́ри
клавіату́ри (nominative plural)
клавіату́р (genitive plural)


кинджал

kyndžál (romanization)
кинджа́ла
кинджа́ли (nominative plural)
кинджа́лів (genitive plural)


кар'єра

karʺjéra (romanization)
кар'є́ри
кар'є́ри (nominative plural)
кар'є́р (genitive plural)


комерційний

Uk-комерційний.ogg


зневажати

znevažáty (romanization)
знева́жити (perfective)

Uk-зневажати.ogg

鄙薄，鄙夷，蔑視，藐視，輕視


книгарня

knyhárnja (romanization)
книга́рні
книга́рні (nominative plural)
книга́рень (genitive plural)

Uk-книгарня.ogg


клас

klas (romanization)
кла́су
кла́си (nominative plural)
кла́сів (genitive plural)


зовнішня політика

zóvnišnja polítyka (romanization)
зо́внішньої полі́тики
зо́внішні полі́тики (nominative plural)
зо́внішніх полі́тик (genitive plural)
зовнішньополіти́чний


клуатр

kluátr (romanization)
клуа́тру
клуа́три (nominative plural)
клуа́трів (genitive plural)


колонія

kolónija (romanization)
коло́нії
коло́нії (nominative plural)
коло́ній (genitive plural)
колоніа́льний

Uk-колонія.ogg


змагатися

Uk-змагатися.ogg


колектив

kolektýv (romanization)
колекти́ву
колекти́ви (nominative plural)
колекти́вів (genitive plural)

Uk-колектив.ogg


комуністичний

комуні́ст (komuníst) + -и́чний (-ýčnyj)


козирок

kozyrók (romanization)
козирка́
козирки́ (nominative plural)
козиркі́в (genitive plural)


касир

与俄語 касси́р (kassír)同源。

kasýr (romanization)
каси́ра
каси́ри (nominative plural)
каси́рів (genitive plural)
каси́рка (feminine)


контамінація

kontaminácija (romanization)
контаміна́ції
контаміна́ції (nominative plural)
контаміна́цій (genitive plural)

Uk-контамінація.ogg


кат

kat (romanization)
ка́та
кати́ (nominative plural)
каті́в (genitive plural)


комора

komóra (romanization)
комо́ри
комо́ри (nominative plural)
комо́р (genitive plural)


кровожерливий

krovožérlyvyj (romanization)
кровоже́рливо
кровоже́рливість (abstract-noun)

Uk-кровожерливий.ogg


ковадло

借自波蘭語 kowadło。

kovádlo (romanization)
кова́дла
кова́дла (nominative plural)
кова́дл (genitive plural)

Uk-ковадло.ogg


купатися

Uk-купатися.ogg


крапля

kráplja (romanization)
кра́плі
кра́плі (nominative plural)
кра́пель (genitive plural)


кошик

kóšyk (romanization)
ко́шика
ко́шики (nominative plural)
ко́шиків (genitive plural)


королівський

Uk-королівський.ogg


кремній

krémnij (romanization)
кре́мнію
кре́мнієвий


комунікація

komunikácija (romanization)
комуніка́ції
комуніка́ції (nominative plural)
комуніка́цій (genitive plural)
комунікаці́йний


китоголов

кит (kyt, “鯨”) + -о- (-o-) + голов (holov, “頭”)。

kytoholóv (romanization)
китоголо́ва
китоголо́ви (nominative plural)
китоголо́вів (genitive plural)


книжкова шафа

knyžkóva šáfa (romanization)
книжко́вої ша́фи
книжко́ві ша́фи (nominative plural)
книжко́вих ша́ф (genitive plural)


каса

借自意大利語 cassa。与俄語 ка́сса (kássa)同源。

kása (romanization)
ка́си
ка́си (nominative plural)
кас (genitive plural)
ка́совий


криголам

kryholám (romanization)
кригола́ма
кригола́ми (nominative plural)
кригола́мів (genitive plural)


класифікація

klasyfikácija (romanization)
класифіка́ції
класифіка́ції (nominative plural)
класифіка́цій (genitive plural)
класифікаці́йний


куля

kúlja (romanization)
ку́лі
ку́лі (nominative plural)
куль (genitive plural)


когнітивна психологія

kohnitývna psyxolóhija (romanization)
когніти́вної психоло́гії

zh-когнітивна_психологія-uk-noun-cYZ6qDfn


кусати

kusáty (romanization)
покуса́ти (perfective)
укуси́ти (perfective)


кишеньковий злодій

kyšenʹkóvyj zlódij (romanization)
кишенько́вого зло́дія
кишенько́ві зло́дії (nominative plural)
кишенько́ві злоді́ї (nominative plural)
кишенько́вих зло́діїв (genitive plural)
кишенько́вих злоді́їв (genitive plural)


коханка

Uk-коханка.ogg

коха́нець (koxánecʹ) 的陰性形：情人


круглий

Uk-круглий.ogg


куниця

kunýcja (romanization)
куни́ці
куни́ці (nominative plural)
куни́ць (genitive plural)


консервативний

konservatývnyj (romanization)
консервати́вно
консервати́вність (abstract-noun)

Uk-консервативний.ogg


змова

змо́витися (zmóvytysja) 的動詞派生詞。对比波蘭語 zmowa。

zmóva (romanization)
змо́ви
змо́ви (nominative plural)
змов (genitive plural)


знайомий

Uk-знайомий.ogg


кривий

来自原始斯拉夫語 *krivъ。


куди

来自原始斯拉夫語 *kǫda。


крок

krok (romanization)
кро́ку
кро́ки (nominative plural)
кро́ків (genitive plural)


курка

kúrka (romanization)
ку́рки
курки́ (nominative plural)
куро́к (genitive plural)


комп'ютерний вірус

kompʺjúternyj vírus (romanization)
комп'ю́терного ві́русу
комп'ю́терні ві́руси (nominative plural)
комп'ю́терних ві́русів (genitive plural)

:Template:計算機病毒，電腦病毒


латинський

лати́нь (latýnʹ) + -ський (-sʹkyj)

Uk-латинський.ogg


клімат

klímat (romanization)
клі́мату
клімати́чний


коробка передач

koróbka peredáč (romanization)
коро́бки переда́ч
коро́бки переда́ч (nominative plural)
коробки́ переда́ч (nominative plural)
коро́бок переда́ч (genitive plural)
коробо́к переда́ч (genitive plural)


кувати

来自原始斯拉夫語 *kovàti。


клептократія

kleptokrátija (romanization)
клептокра́тії
клептократи́чний


кількісний

кі́лькість (kílʹkistʹ) + -ний (-nyj)

Uk-кількісний.ogg

同類詞：я́кісний (jákisnyj)


ледар

lédar (romanization)
ле́даря
ле́дарі (nominative plural)
ле́дарів (genitive plural)

леда́що

懶鬼，懶骨頭，懶人，懶蟲，懶漢

懶鬼，懶骨頭，懶人，懶蟲，懶漢


кільце

kilʹcé (romanization)
кільця́
кі́льця (nominative plural)
кі́лець (genitive plural)


лихоманка

lyxománka (romanization)
лихома́нки
лихома́нки (nominative plural)
лихома́нок (genitive plural)

Uk-лихоманка.ogg


коронавірус

koronavírus (romanization)
коронаві́русу
коронаві́руси (nominative plural)
коронаві́русів (genitive plural)
коронаві́русний


короп

来自原始斯拉夫語 *korpъ。

kórop (romanization)
ко́ропа
ко́ропи (nominative plural)
ко́ропів (genitive plural)


крихта

krýxta (romanization)
кри́хти
кри́хти (nominative plural)
крихти́ (nominative plural)
крихт (genitive plural)
кри́хіт (genitive plural)
крихі́т (genitive plural)
кри́хот (genitive plural)
крихо́т (genitive plural)


кремінь

继承自原始斯拉夫語 *kremy。

kréminʹ (romanization)
кре́меня
кре́мені (nominative plural)
кре́менів (genitive plural)

Uk-кремінь.ogg


корито

来自原始斯拉夫語 *koryto。

korýto (romanization)
кори́та
кори́та (nominative plural)
кори́т (genitive plural)


легеня

lehénja (romanization)
леге́ні
леге́ні (nominative plural)
леге́нь (genitive plural)
леге́нів (genitive plural)
легене́вий


листівка

lystívka (romanization)
листі́вки
листі́вки (nominative plural)
листі́вок (genitive plural)

Uk-листівка.ogg


людство

Uk-людство.ogg


лизати

来自原始斯拉夫語 *lizati。


людський

Uk-людський.ogg


лікувати

Uk-лікувати.ogg


матерія

matérija (romanization)
мате́рії
мате́рії (nominative plural)
мате́рій (genitive plural)

Uk-матерія.ogg


лицар

lýcar (romanization)
ли́царя
ли́царі (nominative plural)
ли́царів (genitive plural)
ли́царський
лица́рський


каяття

kajattjá (romanization)
каяття́
каяття́ (nominative plural)
каятті́в (genitive plural)


клітка

来自古東斯拉夫語 клѣтъка (klětŭka)，来自原始斯拉夫語 *klětъka。

klítka (romanization)
клі́тки
клітки́ (nominative plural)
кліто́к (genitive plural)


кидати

来自古東斯拉夫語 кидати (kidati)，来自原始斯拉夫語 *kydati。

kýdaty (romanization)
ки́нути (perfective)


колгосп

kolhósp (romanization)
колго́спа
колго́спи (nominative plural)
колго́спів (genitive plural)
колго́спний
колго́спик (diminutive)


кібуц

kibúc (romanization)
кібу́цу
кібу́ци (nominative plural)
кібу́ців (genitive plural)
кібу́цний


кріт

来自原始斯拉夫語 *krъtъ。

krit (romanization)
крота́
кроти́ (nominative plural)
кроті́в (genitive plural)
кротя́чий
крото́вий


калюжа

来自原始斯拉夫語 *kaljuža或*kaluža。与波蘭語 kałuża同源。

kaljúža (romanization)
калю́жі
калю́жі (nominative plural)
калю́ж (genitive plural)
калю́жка (diminutive)


конвенція

konvéncija (romanization)
конве́нції
конве́нції (nominative plural)
конве́нцій (genitive plural)
конвенці́йний

Uk-конвенція.ogg


маріонетка

marionétka (romanization)
маріоне́тки
маріоне́тки (nominative plural)
маріоне́ток (genitive plural)
маріоне́тковий

Uk-маріонетка.ogg


любов з першого погляду

ljubóv z péršoho póhljadu (romanization)
любо́ві з пе́ршого по́гляду
любо́ви з пе́ршого по́гляду

коха́ння з пе́ршого по́гляду

一見鍾情，一見傾心，一見生情

一見鍾情，一見傾心，一見生情

zh-любов_з_першого_погляду-uk-noun-J4x~R0c6


мармур

mármur (romanization)
ма́рмуру
ма́рмури (nominative plural)
ма́рмурів (genitive plural)
мармуро́вий
ма́рмурний


крилатка

krylátka (romanization)
крила́тки
крила́тки (nominative plural)
крила́ток (genitive plural)


кліматологія

klimatolóhija (romanization)
кліматоло́гії
кліматологі́чний


каструля

借自俄語 кастрю́ля (kastrjúlja)，来自德語 Kastrol，Kasserolle的变体，来自法語 casserole。

kastrúlja (romanization)
кастру́лі
кастру́лі (nominative plural)
кастру́ль (genitive plural)
кастру́льний

Uk-каструля.ogg


коник

kónyk (romanization)
ко́ника
ко́ники (nominative plural)
ко́ників (genitive plural)

кінь (kinʹ) 的指小詞：（小）馬


меншість

ménšistʹ (romanization)
ме́ншості
ме́ншости
ме́ншості (nominative plural)
ме́ншостей (genitive plural)

Uk-меншість.ogg


м'ясоїдний

来自м'я́со (mʺjáso, “肉”) + -о- (-o-) + -їд (-jid) + -ний (-nyj)。

同類詞：травої́дний (travojídnyj)、рослиної́дний (roslynojídnyj)、всеї́дний (vsejídnyj)、комахої́дний (komaxojídnyj)


машинний переклад

mašýnnyj peréklad (romanization)
маши́нного пере́кладу
маши́нні пере́клади (nominative plural)
маши́нних пере́кладів (genitive plural)

機器翻譯，機械翻譯，計算機翻譯，機譯


коментувати

komentuváty (romanization)
прокоментува́ти (perfective)


медовий місяць

medóvyj mísjacʹ (romanization)
медо́вого мі́сяця
медо́ві місяці́ (nominative plural)
медо́вих місяці́в (genitive plural)


луска

来自原始斯拉夫語 *luska。

luská (romanization)
луски́
лу́ски (nominative plural)
луск (genitive plural)


лікоть

来自原始斯拉夫語 *olkъtь。

líkotʹ (romanization)
лі́ктя
лі́кті (nominative plural)
лі́ктів (genitive plural)

肘，肘部，胳膊肘兒，胳膊肘子


лівий

繼承自原始斯拉夫語 *lěvъ。


кропива

Uk-кропива.ogg


кровопролиття

krovoprolýttja (romanization)
krovoprolyttjá (romanization)
кровопроли́ття
кровопролиття́
кровопроли́ття (nominative plural)
кровопролиття́ (nominative plural)
кровопроли́ть (genitive plural)


масаж

masáž (romanization)
маса́жу
маса́жі (nominative plural)
маса́жів (genitive plural)
маса́жний


кіготь

来自原始斯拉夫語 *kogъtь。

kíhotʹ (romanization)
кі́гтя
кі́гті (nominative plural)
кі́гтів (genitive plural)


копійка

来自俄語 копе́йка (kopéjka)。

kopíjka (romanization)
копі́йки
копі́йки (nominative plural)
копі́йок (genitive plural)
копі́йковий
копійча́ний
копі́єчка (diminutive)

Uk-копійка.ogg

戈比（烏克蘭貨幣單位，100戈比等于1荷林夫納）


лижа

繼承自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。与俄語 лы́жа (lýža)同源。

lýža (romanization)
ли́жі
ли́жі (nominative plural)
лиж (genitive plural)
ли́жний


капіталізм

來自капіта́л (kapitál) + -ізм (-izm)。對照俄語 капитали́зм (kapitalízm)。


м'який

来自古東斯拉夫語 мѧкъкъ (mękŭkŭ)，来自原始斯拉夫語 *mękъkъ。

mʺjakýj (romanization)
м'я́кший (comparative)
м'я́ко


кашляти

来自原始斯拉夫語 *kašьľati (“咳嗽”)，来自*kašьľь (“咳嗽”)，来自原始波羅的-斯拉夫語 *kāˀsulia、*kāˀslia，来自原始印歐語 *kʷeh₂s-。

kášljaty (romanization)
кашляну́ти (perfective)

Uk-кашляти.ogg


зубна щітка

zubná ščítka (romanization)
зубно́ї щі́тки
зубні́ щітки́ (nominative plural)
зубни́х щіто́к (genitive plural)


лобода

lobodá (romanization)
лободи́
лободо́вий
лободя́ний
лобі́дка (diminutive)


корисний

korýsnyj (romanization)
kórysnyj (romanization)
кори́сно
ко́рисно
кори́сність (abstract-noun)
ко́рисність (abstract-noun)

Uk-корисний.ogg

кори́сний: Audio


мене

я (ja) 的屬格/賓格單數


кожний

来自古東斯拉夫語 къжьдо (kŭžĭdo)，来自原始斯拉夫語 *kъžьdo。同源词有俄語 ка́ждый (káždyj)、白俄羅斯語 ко́жны (kóžny)、波蘭語 każdy。注意与俄語 ко́жный (kóžnyj, “皮膚的”)不同源。


зупинка

zupýnka (romanization)
зупи́нки
зупи́нки (nominative plural)
зупи́нок (genitive plural)

Uk-зупинка.ogg


зубна паста

zubná pásta (romanization)
зубно́ї па́сти
зубні́ па́сти (nominative plural)
зубни́х па́ст (genitive plural)


магніт

mahnít (romanization)
магні́ту
магні́ти (nominative plural)
магні́тів (genitive plural)


крейда

kréjda (romanization)
кре́йди
крейдяни́й


клітина

klitýna (romanization)
кліти́ни
кліти́ни (nominative plural)
кліти́н (genitive plural)

Uk-клітина.ogg


лей

借自羅馬尼亞語 leu。

lej (romanization)
ле́я
ле́ї (nominative plural)
ле́їв (genitive plural)

列伊（摩爾多瓦和羅馬尼亞的貨幣）


коктейль Молотова

koktéjlʹ Mólotova (romanization)
кокте́йлю Мо́лотова
кокте́йлі Мо́лотова (nominative plural)
кокте́йлів Мо́лотова (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-коктейль Молотова.wav


купа

繼承自古東斯拉夫語 купа (kupa)，來自原始斯拉夫語 *kupa。

kúpa (romanization)
ку́пи
ку́пи (nominative plural)
куп (genitive plural)


можливий

možlývyj (romanization)
можли́во
можли́вість (abstract-noun)

Uk-можливий.ogg


міський

Uk-міський.ogg


мовлення

Uk-мовлення.ogg


навпаки

Uk-навпаки.ogg

反而，相反，反之，與此相反


мис

mys (romanization)
ми́су
ми́си (nominative plural)
ми́сів (genitive plural)


монархія

monárxija (romanization)
мона́рхії
мона́рхії (nominative plural)
мона́рхій (genitive plural)


млин

mlyn (romanization)
млина́
млини́ (nominative plural)
млині́в (genitive plural)


механізм

mexanízm (romanization)
механі́зму
механі́зми (nominative plural)
механі́змів (genitive plural)

Uk-механізм.ogg


надприродний

Uk-надприродний.ogg


наприклад

Uk-наприклад.ogg


мобілізація

mobilizácija (romanization)
мобіліза́ції
мобіліза́ції (nominative plural)
мобіліза́цій (genitive plural)


називати

nazyváty (romanization)
назва́ти (perfective)

Uk-називати.ogg


нарешті

Uk-нарешті.ogg


молюск

moljúsk (romanization)
молю́ска
молю́ски (nominative plural)
молю́сків (genitive plural)


мільярд

milʹjárd (romanization)
мілья́рда
мілья́рди (nominative plural)
мілья́рдів (genitive plural)


місія

mísija (romanization)
мі́сії
мі́сії (nominative plural)
мі́сій (genitive plural)


надійний

nadíjnyj (romanization)
наді́йно
наді́йність (abstract-noun)

Uk-надійний.ogg


недоконаний

Uk-недоконаний.ogg


монастир

monastýr (romanization)
монастиря́
монастирі́ (nominative plural)
монастирі́в (genitive plural)
монасти́рський

Uk-монастир.ogg


мікрофон

mikrofón (romanization)
мікрофо́на
мікрофо́ни (nominative plural)
мікрофо́нів (genitive plural)


належати

Uk-належати.ogg


металобрухт

мета́л (metál, “金属”) + -о- (-o-) + брухт (bruxt, “廢料”)


мотивація

motyvácija (romanization)
мотива́ції
мотива́ції (nominative plural)
мотива́цій (genitive plural)
мотиваці́йний

Uk-мотивація.ogg


напружений

naprúženyj (romanization)
напру́жено
напру́женість (abstract-noun)

Uk-напружений.ogg


мітохондрія

mitoxóndrija (romanization)
мітохо́ндрії
мітохо́ндрії (nominative plural)
мітохо́ндрій (genitive plural)


міфологія

mifolóhija (romanization)
міфоло́гії
міфологі́чний


мурашник

murášnyk (romanization)
мура́шника
мура́шники (nominative plural)
мура́шників (genitive plural)


найменший

Uk-найменший.ogg


музикант

muzykánt (romanization)
музика́нта
музика́нти (nominative plural)
музика́нтів (genitive plural)
музика́нтка (feminine)

Uk-музикант.ogg


наближення

nablýžennja (romanization)
набли́ження
набли́ження (nominative plural)
набли́жень (genitive plural)


нагадувати

naháduvaty (romanization)
нагада́ти (perfective)

Uk-нагадувати.ogg


наблизити

nablýzyty (romanization)
наближа́ти (imperfective)


мішок

mišók (romanization)
мішка́
мішки́ (nominative plural)
мішкі́в (genitive plural)


митниця

mýtnycja (romanization)
ми́тниці
ми́тниці (nominative plural)
ми́тниць (genitive plural)

Uk-митниця.ogg


молоти

来自原始斯拉夫語 *melti。


містечко

mistéčko (romanization)
місте́чка
місте́чка (nominative plural)
місте́чок (genitive plural)

Uk-містечко.ogg


небезпечний

Uk-небезпечний.ogg


надлишковий

nadlýškovyj (romanization)
nadlyškóvyj (romanization)


міліметр

milimétr (romanization)
міліме́тра
міліме́три (nominative plural)
міліме́трів (genitive plural)


некорисний

nekorýsnyj (romanization)
некори́сно
некори́сність (abstract-noun)

Uk-некорисний.ogg


недостатній

nedostátnij (romanization)
недоста́тньо
недоста́тність (abstract-noun)

Uk-недостатній.ogg


невинний

Uk-невинний.ogg


мобільний телефон

mobílʹnyj telefón (romanization)
мобі́льного телефо́ну
мобі́льні телефо́ни (nominative plural)
мобі́льних телефо́нів (genitive plural)

手機，手提電話，移動電話，行動電話


неймовірний

nejmovírnyj (romanization)
неймові́рно
неймові́рність (abstract-noun)

Uk-неймовірний.ogg


недовірливий

nedovírlyvyj (romanization)
недові́рливість (abstract-noun)


морський коник

morsʹkýj kónyk (romanization)
морсько́го ко́ника
морські́ ко́ники (nominative plural)
морськи́х ко́ників (genitive plural)


між

继承自原始斯拉夫語 *meďu。


можливість

možlývistʹ (romanization)
можли́вості
можли́вости
можли́вості (nominative plural)
можли́востей (genitive plural)

Uk-можливість.ogg


ненавидіти

nenávydity (romanization)
nenavýdity (romanization)

Uk-ненавидіти.ogg

音頻 (ненави́діти)

恨，討厭，仇恨，憎，憎恨，嫌，恨惡


милий

来自原始斯拉夫語 *milъ。

mýlyj (romanization)
милі́ший (comparative)
наймилі́ший (superlative)
ми́ло
ми́лість (abstract-noun)
ми́ленький (diminutive)


нахабний

naxábnyj (romanization)
наха́бно
наха́бність (abstract-noun)
наха́бство (abstract-noun)

Uk-нахабний.ogg


неможливий

nemožlývyj (romanization)
неможли́во
неможли́вість (abstract-noun)

Uk-неможливий.ogg


незграбний

nezhrábnyj (romanization)
незгра́бно
незгра́бність (abstract-noun)

Uk-незграбний.ogg


музичний інструмент

muzýčnyj instrumént (romanization)
музи́чного інструме́нта
музи́чні інструме́нти (nominative plural)
музи́чних інструме́нтів (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-музичний інструмент.wav


мовчати

来自原始斯拉夫語 *mьlčati。

Uk-мовчати.ogg


мідь

来自原始斯拉夫語 *mědь。


науковий

Uk-науковий.ogg


непридатний

neprydátnyj (romanization)
неприда́тно
неприда́тність (abstract-noun)


надлишок

nadlýšok (romanization)
надли́шку
надли́шки (nominative plural)
надли́шків (genitive plural)
надли́шковий


міх

来自原始斯拉夫語 *měxъ。

mix (romanization)
мі́ха
мі́хи (nominative plural)
мі́хів (genitive plural)


наполягати

napoljaháty (romanization)
наполягти́ (perfective)

Uk-наполягати.ogg


непохитний

nepoxýtnyj (romanization)
непохи́тно
непохи́тність (abstract-noun)

Uk-непохитний.ogg


неповага

Uk-неповага.ogg


наказовий

Uk-наказовий.ogg


насолоджуватися

来自насолоди́тися (nasolodýtysja) + -увати (-uvaty)。对比俄語 наслажда́ться (naslaždátʹsja)。

nasolódžuvatysja (romanization)
насолоди́тися (perfective)


молочний

来自原始斯拉夫語 *melčьnъ。


навчальний рік

navčálʹnyj rík (romanization)
навча́льного ро́ку
навча́льні ро́ки (nominative plural)
навча́льні роки́ (nominative plural)
навча́льних ро́ків (genitive plural)
навча́льних рокі́в (genitive plural)


необхідний

Uk-необхідний.ogg

потрі́бний

必要的，不可缺的，必備的

必要的，不可缺的，必備的


мітинг

mítynh (romanization)
мі́тингу
мі́тинги (nominative plural)
мі́тингів (genitive plural)
мітинго́вий


недоступний

nedostúpnyj (romanization)
недосту́пно
недосту́пність (abstract-noun)


місити

繼承自原始斯拉夫語 *měsiti。

misýty (romanization)
поміси́ти (perfective)


миротворець

myrotvórecʹ (romanization)
миротво́рця
миротво́рці (nominative plural)
миротво́рців (genitive plural)


морський

Uk-морський.ogg

海的，海洋的，海事的，海產的，海運的，航海的


несправедливий

nespravedlývyj (romanization)
несправедли́во
несправедли́вість (abstract-noun)

Uk-несправедливий.ogg


недолік

来自не- (ne-) + долічи́ти (doličýty) 的動詞派生詞。

nedólik (romanization)
недо́ліку
недо́ліки (nominative plural)
недо́ліків (genitive plural)

Uk-недолік.ogg


обережно

Uk-обережно.ogg


необмежений

neobméženyj (romanization)
необме́жено
необме́женість (abstract-noun)

Uk-необмежений.ogg


недосвідчений

не- (ne-) + досві́дчений (dosvídčenyj, “有經驗的”)


нерухомість

neruxómistʹ (romanization)
нерухо́мості
нерухо́мости

Uk-нерухомість.ogg


наукова фантастика

naukóva fantástyka (romanization)
науко́вої фанта́стики
науко́во-фантасти́чний


національність

nacionálʹnistʹ (romanization)
націона́льності
націона́льности
націона́льності (nominative plural)
націона́льностей (genitive plural)

Uk-національність.ogg


немовля

nemovljá (romanization)
немовля́ти
немовля́та (nominative plural)
немовля́т (genitive plural)

Uk-немовля.ogg


об'єктивний

obʺjektývnyj (romanization)
об'єкти́вно
об'єкти́вність (abstract-noun)


міра

来自原始斯拉夫語 *měra。

míra (romanization)
мі́ри
мі́ри (nominative plural)
мір (genitive plural)


механік

mexánik (romanization)
меха́ніка
меха́ніки (nominative plural)
меха́ніків (genitive plural)

Uk-механік.ogg


нудний

nudnýj (romanization)
ну́дно
ну́дність (abstract-noun)


одинадцять

Uk-одинадцять.ogg


нормальність

normálʹnistʹ (romanization)
норма́льності
норма́льности


обмірковувати

obmirkóvuvaty (romanization)
обміркува́ти (perfective)

Uk-обмірковувати.ogg


обов'язковий

Uk-обов'язковий.ogg


незабутній

来自не- (ne-) + забу́ти (zabúty, “忘記”) + -ній (-nij)。

nezabútnij (romanization)
незабу́тньо
незабу́тність (abstract-noun)

Uk-незабутній.ogg


одночасно

Uk-одночасно.ogg


наркоманія

narkománija (romanization)
наркома́нії
наркома́нії (nominative plural)
наркома́ній (genitive plural)


носоріг

nosoríh (romanization)
носоро́га
носоро́ги (nominative plural)
носоро́гів (genitive plural)

Uk-носоріг.ogg


нейтральний

nejtrálʹnyj (romanization)
нейтра́льно
нейтра́льність (abstract-noun)


об'єднання

obʺjednánnja (romanization)
об'єдна́ння
об'єдна́ння (nominative plural)
об'єдна́нь (genitive plural)

Uk-об'єднання.ogg

音頻 (об'є́днання)


нервова система

nervóva systéma (romanization)
нерво́вої систе́ми
нерво́ві систе́ми (nominative plural)
нерво́вих систе́м (genitive plural)


об'єкт

obʺjékt (romanization)
об'є́кта
об'є́кти (nominative plural)
об'є́ктів (genitive plural)


особливо

Uk-особливо.ogg


обличчя

oblýččja (romanization)
обли́ччя
обли́ччя (nominative plural)
обли́ч (genitive plural)

Uk-обличчя.ogg


основний

Uk-основний.ogg


нетерплячий

не- (ne-) + терпля́чий (terpljáčyj, “有耐心的”)

Uk-нетерплячий.ogg


нижній

来自原始斯拉夫語 *nižьnъ。


непотрібний

nepotríbnyj (romanization)
непотрі́бно
непотрі́бність (abstract-noun)

Uk-непотрібний.ogg


оглядати

ohljadáty (romanization)
огля́нути (perfective)

Uk-оглядати.ogg


нирка

来自波蘭語 nerka。

nýrka (romanization)
ни́рки
ни́рки (nominative plural)
нирки́ (nominative plural)
ни́рок (genitive plural)
ниро́к (genitive plural)


об'єм

obʺjém (romanization)
об'є́ма
об'є́ми (nominative plural)
об'є́мів (genitive plural)
об'є́мний


обмін речовин

óbmin rečovýn (romanization)
о́бміну речови́н


одноокий

来自оди́н (odýn) + -о- (-o-) + о́ко (óko) + -ий (-yj)。

Uk-одноокий.ogg


опариш

opáryš (romanization)
опа́риша
опа́риші (nominative plural)
опа́ришів (genitive plural)


нікчемний

nikčémnyj (romanization)
нікче́мність (abstract-noun)

Uk-нікчемний.ogg


овоч

óvoč (romanization)
о́вочу
о́вочі (nominative plural)
о́вочів (genitive plural)
овоче́вий


одягатися

odjahátysja (romanization)
одягти́ся (perfective)
одягну́тися (perfective)

Uk-одягатися.ogg


новосілля

novosíllja (romanization)
новосі́лля
новосі́лля (nominative plural)
новосі́ль (genitive plural)

Uk-новосілля.ogg


образливий

来自обра́з(ити) (obráz(yty)) + -ливий (-lyvyj)。

obrázlyvyj (romanization)
обра́зливо
обра́зливість (abstract-noun)

Uk-образливий.ogg


отримувати

otrýmuvaty (romanization)
отри́мати (perfective)

Uk-отримувати.ogg


одуд

ódud (romanization)
о́дуда
о́дуди (nominative plural)
о́дудів (genitive plural)


одночасний

Uk-одночасний.ogg


опозиція

opozýcija (romanization)
опози́ції
опози́ції (nominative plural)
опози́цій (genitive plural)
опозиці́йний

Uk-опозиція.ogg


отруйний

Uk-отруйний.ogg


організм

orhanízm (romanization)
органі́зму
органі́зми (nominative plural)
органі́змів (genitive plural)

Uk-організм.ogg


окремий

Uk-окремий.ogg


оцінка

ocínka (romanization)
оці́нки
оці́нки (nominative plural)
оці́нок (genitive plural)


наказовий спосіб

nakazóvyj spósib (romanization)
наказо́вого спо́собу
наказо́ві спо́соби (nominative plural)
наказо́вих спо́собів (genitive plural)


настрій

nástrij (romanization)
на́строю
на́строї (nominative plural)
на́строїв (genitive plural)
настроє́вий

Uk-настрій.ogg


охоронець

oxorónecʹ (romanization)
охоро́нця
охоро́нці (nominative plural)
охоро́нців (genitive plural)

Uk-охоронець.ogg


оксамит

oksamýt (romanization)
оксами́ту
оксами́ти (nominative plural)
оксами́тів (genitive plural)
оксами́товий
оксами́тний

Uk-оксамит.ogg


орбіта

orbíta (romanization)
орбі́ти
орбі́ти (nominative plural)
орбі́т (genitive plural)
орбі́тний
орбіта́льний


напій

napíj (romanization)
напо́я
напо́ї (nominative plural)
напо́їв (genitive plural)


окупація

okupácija (romanization)
окупа́ції
окупа́ції (nominative plural)
окупа́цій (genitive plural)
окупаці́йний

Uk-окупація.ogg


особистість

osobýstistʹ (romanization)
особи́стості
особи́стости
особи́стості (nominative plural)
особи́стостей (genitive plural)

Uk-особистість.ogg


орнітологія

ornitolóhija (romanization)
орнітоло́гії
орнітологі́чний


нерухомий

来自не- (ne-) + рухо́мий (ruxómyj)。对比白俄羅斯語 нерухо́мы (njeruxómy)、波蘭語 nieruchomy。

neruxómyj (romanization)
нерухо́мо
нерухо́мість (abstract-noun)

Uk-нерухомий.ogg


олігархія

olihárxija (romanization)
оліга́рхії
оліга́рхії (nominative plural)
оліга́рхій (genitive plural)
олігархі́чний


особливий

Uk-особливий.ogg


обійти

来自об- (ob-) + йти (jty)，与俄語 обойти (obojti)同源。

obijtý (romanization)
обхо́дити (imperfective)


ніготь

来自原始斯拉夫語 *nogъtь。

níhotʹ (romanization)
ні́гтя
ні́гті (nominative plural)
ні́гтів (genitive plural)

指甲，手指甲；趾甲，脚趾甲


обмеження

来自обме́ж(ити) 完 (obméž(yty)) + -ення (-ennja)。

obméžennja (romanization)
обме́ження
обме́ження (nominative plural)
обме́жень (genitive plural)

Uk-обмеження.ogg


обережний

oberéžnyj (romanization)
обере́жно
обере́жність (abstract-noun)

Uk-обережний.ogg


обмежувати

обме́ж(ити) (obméž(yty)) + -увати (-uvaty)

obméžuvaty (romanization)
обме́жити (perfective)

Uk-обмежувати.ogg


обсерваторія

observatórija (romanization)
обсервато́рії
обсервато́рії (nominative plural)
обсервато́рій (genitive plural)


огляд

огляда́ти (ohljadáty) 的動詞派生詞。

óhljad (romanization)
о́гляду
о́гляди (nominative plural)
о́глядів (genitive plural)
оглядо́вий


непереможний

neperemóžnyj (romanization)
неперемо́жно
неперемо́жність (abstract-noun)

Uk-непереможний.ogg


онкологія

onkolóhija (romanization)
онколо́гії
онкологі́чний


олігарх

olihárx (romanization)
оліга́рха
оліга́рхи (nominative plural)
оліга́рхів (genitive plural)


оточувати

otóčuvaty (romanization)
оточи́ти (perfective)

Uk-оточувати.ogg


олімпіада

olimpiáda (romanization)
олімпіа́ди
олімпіа́ди (nominative plural)
олімпіа́д (genitive plural)
олімпі́йський


мудрий

来自原始斯拉夫語 *mǫdrъ。


осетер

繼承自原始斯拉夫語 *esetrъ。

osetér (romanization)
осетра́
осетри́ (nominative plural)
осетрі́в (genitive plural)
осетро́вий


мікроскоп

源自法語 microscope，來自古希臘語 μικρός (mikrós, “小”) + σκοπέω (skopéō, “我看見”)。

mikroskóp (romanization)
мікроско́па
мікроско́пи (nominative plural)
мікроско́пів (genitive plural)


обід

来自原始斯拉夫語 *obědъ。

obíd (romanization)
обі́ду
обі́ди (nominative plural)
обі́дів (genitive plural)
обі́дній


обід

来自原始斯拉夫語 *obvodъ。对比俄語 о́бод (óbod)。

óbid (romanization)
о́бода
о́боди (nominative plural)
о́бодів (genitive plural)


нерівність

nerívnistʹ (romanization)
нері́вності
нері́вности

Uk-нерівність.ogg


одиниця

来自оди́н (odýn) + -иця (-ycja)。对比俄語 едини́ца (jediníca)。

odynýcja (romanization)
одини́ці
одини́ці (nominative plural)
одини́ць (genitive plural)

Uk-одиниця.ogg

одина́чка f (odynáčka)之同義詞


неминучий

nemynúčyj (romanization)
немину́че
немину́чість (abstract-noun)

Uk-неминучий.ogg

невідворо́тний

不可避免的，總會的，無可避免的

不可避免的，總會的，無可避免的


мер

mer (romanization)
ме́ра
ме́ри (nominative plural)
ме́рка (feminine)


знати

繼承自古烏克蘭語 знати (znati)，來自古東斯拉夫語 знати (znati)，來自原始斯拉夫語 *znati，來自原始印歐語 *ǵneh₃-。與盧森尼亞語 зна́ти (znáty)、俄語 знать (znatʹ)、白俄羅斯語 знаць (znacʹ)等同源。

znáty (romanization)
зазна́ти (perfective)

Я не зна́ю.


ми

繼承自原始斯拉夫語 *my。與教會斯拉夫語 мꙑ (my)同源。亦與立陶宛語 mẽs、古典亞美尼亞語 մեք (mekʿ)。


мова

來自古東斯拉夫語 мълва (mŭlva)，來自原始斯拉夫語 *mъlva；與教會斯拉夫語 млъва (mlŭva, “說話”)、俄語 молва́ (molvá)、捷克語 mluva等同源。

móva (romanization)
мо́ви
мо́ви (nominative plural)
мов (genitive plural)
мо́вний

Найбі́льше і найдоро́жче добро́ в ко́жного наро́ду — це його́ мо́ва.
Najbílʹše i najdoróžče dobró v kóžnoho naródu — ce johó móva.
每個國家最偉大和最有價值的東西 — 是它的語言。


бавовняний

баво́вна (bavóvna, “棉花”) + -ний (-nyj)。對比白俄羅斯語 баваўня́ны (bavaŭnjány)、波蘭語 bawełniany。

bavóvnjanyj (romanization)
bavovnjányj (romanization)

Uk-бавовняний.ogg

Audio (баво́вняний)


байрак

bajrák (romanization)
байра́ку
байра́ки (nominative plural)
байра́ків (genitive plural)


бачити

源自波蘭語 baczyć (“注意，留意”)，源自 *ob-ačiti（與oko有關）。

báčyty (romanization)
поба́чити (perfective)

Ти ба́чив нови́й фільм?

你看了那部新電影嗎？（非正式）


п'ятдесят

Uk-п'ятдесят.ogg


пам'ятати

pamʺjatáty (romanization)
запам'ята́ти (perfective)

Uk-пам'ятати.ogg


паперовий

Uk-паперовий.ogg


п'явка

pʺjávka (romanization)
п'я́вки
п'явки́ (nominative plural)
п'яво́к (genitive plural)


оцінювати

ocínjuvaty (romanization)
оціни́ти (perfective)

Uk-оцінювати.ogg


п'ядун

pʺjadún (romanization)
п'ядуна́
п'ядуни́ (nominative plural)
п'ядуні́в (genitive plural)


пасивний

pasývnyj (romanization)
паси́вно
паси́вність (abstract-noun)

Uk-пасивний.ogg


перестати

perestáty (romanization)
перестава́ти (imperfective)

Uk-перестати.ogg


парашут

parašút (romanization)
парашу́та
парашу́ти (nominative plural)
парашу́тів (genitive plural)


першокласний

Uk-першокласний.ogg

一流的，最好的，上等的，高級的，優質的


парасолька

parasólʹka (romanization)
парасо́льки
парасо́льки (nominative plural)
парасо́льок (genitive plural)

Uk-парасолька.ogg


пародія

paródija (romanization)
паро́дії
паро́дії (nominative plural)
паро́дій (genitive plural)
пароді́йний


пелюстка

peljústka (romanization)
пелю́стки
пелюстки́ (nominative plural)
пелюсто́к (genitive plural)

Uk-пелюстка.ogg


перевага

pereváha (romanization)
перева́ги
перева́ги (nominative plural)
перева́г (genitive plural)

Uk-перевага.ogg


паралельний

Uk-паралельний.ogg


переглядати

perehljadáty (romanization)
перегля́нути (perfective)
перегля́діти (perfective)

Uk-переглядати.ogg


переслідувати

Uk-переслідувати.ogg


платний

Uk-платний.ogg


очевидець

očevýdecʹ (romanization)
очеви́дця
очеви́дці (nominative plural)
очеви́дців (genitive plural)
очеви́диця (feminine)

Uk-очевидець.ogg


пердіти

来自原始斯拉夫語 *pьrděti。


пароплав

пар (par) + -о- (-o-) + пла́вати (plávaty)。

paropláv (romanization)
паропла́ва
паропла́ви (nominative plural)
паропла́вів (genitive plural)

Uk-пароплав.ogg


перебудова

perebudóva (romanization)
перебудо́ви
перебудо́ви (nominative plural)
перебудо́в (genitive plural)

Uk-перебудова.ogg


п'ятий

来自原始斯拉夫語 *pętъ。


переможець

peremóžecʹ (romanization)
перемо́жця
перемо́жці (nominative plural)
перемо́жців (genitive plural)
перемо́жниця (feminine)

Uk-переможець.ogg


печера

pečéra (romanization)
пече́ри
пече́ри (nominative plural)
пече́р (genitive plural)
пече́рний


перець

pérecʹ (romanization)
пе́рцю
пе́рці (nominative plural)
пе́рців (genitive plural)
перце́вий
пе́рчик (diminutive)


передозування

передозува́ти (peredozuváty) + -а́ння (-ánnja)

藥劑過量，用藥過量，吸毒過量


передбачення

передба́чити (peredbáčyty) + -ення (-ennja)

peredbáčennja (romanization)
передба́чення
передба́чення (nominative plural)
передба́чень (genitive plural)


перга

来自原始斯拉夫語 *pьrga。


п'ять

来自古東斯拉夫語 пѧть (pętĭ)，来自原始斯拉夫語 *pętь，源自原始印歐語 *pénkʷe。


перукарня

perukárnja (romanization)
перука́рні
перука́рні (nominative plural)
перука́рень (genitive plural)

Uk-перукарня.ogg


павутина

来自原始斯拉夫語 *paǫčina。

pavutýna (romanization)
павути́ни
павути́ни (nominative plural)
павути́н (genitive plural)


палац

来自波蘭語 pałac。

palác (romanization)
пала́цу
пала́ци (nominative plural)
пала́ців (genitive plural)


пасіка

pásika (romanization)
па́сіки
па́сіки (nominative plural)
па́сік (genitive plural)
па́січний


передісторія

peredistórija (romanization)
передісто́рії
передісто́рії (nominative plural)
передісто́рій (genitive plural)


переклад

peréklad (romanization)
пере́кладу
пере́клади (nominative plural)
пере́кладів (genitive plural)

Uk-переклад.ogg


пильний

pýlʹnyj (romanization)
пильні́ший (comparative)
пи́льно
пи́льність (abstract-noun)

Uk-пильний.ogg


перерва

перерва́ти (pererváty, “打斷”) 的動詞派生詞。對照俄語 переры́в (pererýv)、波蘭語 przerwa。

perérva (romanization)
пере́рви
пере́рви (nominative plural)
пере́рв (genitive plural)

Uk-перерва.ogg


перешкоджати

來自перешко́дити (pereškódyty, 詞根 перешкодж- (pereškodž-)) + -а́ти (-áty)。對照波蘭語 przeszkadzać。

pereškodžáty (romanization)
перешко́дити (perfective)

Uk-перешкоджати.ogg


педагогіка

借自古希臘語 παιδᾰγωγῐκή (paidagōgikḗ)。对比俄語 педаго́гика (pedagógika)、波蘭語 pedagogika。


безумний

без- (bez-, “缺少”) + ум (um, “心智，理性”) + -ний (-nyj)

Uk-безумний.ogg


перевезення

perevézennja (romanization)
переве́зення
переве́зення (nominative plural)
переве́зень (genitive plural)

Uk-перевезення.ogg


партнерство

Uk-партнерство.ogg

合夥關係，合作關係，夥伴關係


павич

pavýč (romanization)
павича́
павичі́ (nominative plural)
павичі́в (genitive plural)


пиріг

來自古東斯拉夫語 пирогъ (pirogŭ)，來自原始斯拉夫語 *pirogъ，可能來自原始斯拉夫語 *pirъ (“祭典”) + *-ogъ。與波蘭語 pieróg、俄語 пиро́г (piróg)、斯洛伐克語 piroh等同源。

pyríh (romanization)
пирога́
пироги́ (nominative plural)
пирогі́в (genitive plural)

在西烏克蘭的一些地區，這個詞被用來指一種餃子，是烏克蘭的國菜之一，與波蘭語 pierog類似。在烏克蘭其他地方則是一種烘焙甜點，與俄語 пирог (pirog)類似，餃子則被稱為варе́ники 複 (varényky)、單數 варе́ник (varényk)。然而，由於烏克蘭僑民多是來自西烏克蘭的這些特定地區，所以散居的烏克蘭人，特別是那些已經散居多代的人，使用這個詞在西烏克蘭地區的義項。參見pelmeni、пиріжки́。

м'ясни́й пирі́г


берегти

源自原始斯拉夫語 *berťi。

Uk-берегти.ogg


буде

бу́ти (búty) 的第三人稱單數將來時直陳式非完整體


будемо

бу́ти (búty) 的第一人稱複數將來時直陳式非完整體


блакить

借自波蘭語 błękit。


блакитний

借自波蘭語 błękitny。

Uk-блакитний.ogg

Сьогодні небо блакитного кольору.


будеш

бу́ти (búty) 的第二人稱單數將來時直陳式非完整體


рукою

рука́ (ruká) 的工具格單數


бодай

源自早期的бог дай (boh daj, “願上帝賜予”)。


суспільний

suspílʹnyj (romanization)
суспі́льно
суспі́льність (abstract-noun)

Uk-суспільний.ogg


будете

бу́ти (búty) 的第二人稱複數將來時直陳式非完整體


суспільство

源自суспі́льний (suspílʹnyj) + -ство (-stvo)。

suspílʹstvo (romanization)
суспі́льства
суспі́льства (nominative plural)
суспі́льств (genitive plural)

Uk-суспільство.ogg

Жити в суспільстві і бути вільним від суспільства не можна.
Žyty v suspilʹstvi i buty vilʹnym vid suspilʹstva ne možna.
人是不可能生活於社會中，又與社會脫離的。


громадянин

源自грома́да (hromáda, “社區，社群”)，意譯自波蘭語 gromada，源自原始斯拉夫語 *gromada。與白俄羅斯語 грамадзя́нін (hramadzjánin)同源。

hromadjányn (romanization)
громадя́нина
громадя́ни (nominative plural)
громадя́н (genitive plural)
громадя́нка (feminine)
громадя́нський

Uk-громадянин.ogg


американець

amerykánecʹ (romanization)
америка́нця
америка́нці (nominative plural)
америка́нців (genitive plural)
америка́нка (feminine)

Uk-американець.ogg


Сполучені Штати Америки

Spolúčeni Štáty Améryky (romanization)
Сполу́чених Шта́тів Аме́рики

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сполучені Штати Америки.wav

З'є́днані Держа́ви Аме́рики

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

Злу́чені Держа́ви Аме́рики

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

zh-Сполучені_Штати_Америки-uk-name-Zdhj-lHM


бігати

繼承自原始斯拉夫語 *běgati。

bíhaty (romanization)
побі́гати (perfective)


біда

源自原始斯拉夫語 *běda。

bidá (romanization)
біди́
біди́ (nominative plural)
бід (genitive plural)

ма́мо, а я ж тоді́ не зна́ла де ж та біда́

媽媽，那時候我不知道哪裡出了問題。


нами

繼承自原始斯拉夫語 *nami。

ми (my) 的工具格複數


вад

ва́да (váda) 的屬格複數


вами

ви (vy) 的工具格複數


взяти

源自原始斯拉夫語 *vъzęti。

vzjáty (romanization)
бра́ти (imperfective)


узяти

uzjáty (romanization)
бра́ти (imperfective)

взя́ти (vzjáty)的另一種寫法


брати

源自古東斯拉夫語 бьрати (bĭrati)，源自原始斯拉夫語 *bьrati。源自原始印歐語 *bʰer-。

bráty (romanization)
взя́ти (perfective)

控制 (感覺、物理狀態)

用於動詞前，增強命令式語氣，或表示動作的開始。


брати

請參閲主詞條的词源章節。

брат (brat) 的呼格複數

брат (brat) 的主格複數


бос

bos (romanization)
бо́са
бо́си (nominative plural)
бо́сів (genitive plural)


паляниця

繼承自古盧森尼亞語 палени́ца (paleníca)。可分析為пали́ти (palýty, “燃燒”) + -е- (-e-) + -ниця (-nycja)。
與白俄羅斯語 паляні́ца (paljaníca)方言、烏克蘭語 палени́ца (palenýca)和古俄語 палени́ца (paleníca)、пеляни́ца (peljaníca)、пелени́ца (peleníca)同源。

paljanýcja (romanization)
паляни́ці
паляни́ці (nominative plural)
паляни́ць (genitive plural)

Uk-паляниця.ogg

在2022年俄烏戰爭中，此字詞用於測試烏克蘭裡搞破壞的間諜當中的暗語。來自俄羅斯的人很難發音正確，第一次通常會唸成類似[pəlʲɪˈnʲitsə]的發音，重音的 /i/ 是很顯而易見的錯誤。

一種烏克蘭式以壁爐烘烤的麵包。


точний

tóčnyj (romanization)
точні́ший (comparative)
то́чно
то́чність (abstract-noun)


докладний

源自波蘭語 dokładny。

dokládnyj (romanization)
докла́дніший (comparative)
найдокла́дніший (superlative)
докла́дно
докла́дність (abstract-noun)

Uk-докладний.ogg


насправді

на (na) + спра́вді (správdi)的合寫。

Uk-насправді.ogg


вогонь

源自古東斯拉夫語 огнь (ognĭ)。

vohónʹ (romanization)
вогню́
вогні́ (nominative plural)
вогні́в (genitive plural)
вогня́ний or вогне́нний
во́гник (diminutive)

眼中閃出的光芒 （作為情緒狀態的反映）

Очі йому горять упертим вогнем ― Oči jomu horjatʹ upertym vohnem ― 他的眼中，火焰正肆意燃燒。

1957, Іван Микитенко, II, 58:


вогонь

源自古東斯拉夫語 огнь (ognĭ)。


справді

源自пра́вда (právda, “真實”)。

Uk-справді.ogg


невже

не (ne, “不”) + вже (vže, “已經”, уже́ (užé)在元音後的形式)的合寫。與俄語 неуже́ли (neužéli)、白俄羅斯語 няўжо́ (njaŭžó)等同源。

Невже́ ти забу́в мене́?


хіба

源自原始斯拉夫語 *xyba，源自хи́ба (xýba, “錯誤”)。


хіба

源自原始斯拉夫語 *xyba，源自хи́ба (xýba, “錯誤”)。


шия

源自原始斯拉夫語 *šija。

šýja (romanization)
ши́ї
ши́ї (nominative plural)
ший (genitive plural)


вежа

源自波蘭語 wieża，源自原始斯拉夫語 *věža。

véža (romanization)
ве́жі
ве́жі (nominative plural)
веж (genitive plural)


кишки

ки́шка (kýška) 的主格/賓格/呼格複數


кишки

ки́шка (kýška) 的屬格單數


точно

то́чний (tóčnyj, “精確的，確切的”)的副詞形。


вчений

včényj (romanization)
вче́ного
вче́ні (nominative plural)
вче́на (feminine)


горіти

源自原始斯拉夫語 *gorěti。

horíty (romanization)
згорі́ти (perfective)


каштановий

Uk-каштановий.ogg

Цей стіл каштанового кольору.


пролетарі всіх країн, єднайтеся

proletari vsix krajin, jednajtesja (romanization)

пролетарі́всіхкраї́н

全世界無產者，聯合起來！

zh-пролетарі_всіх_країн,_єднайтеся-uk-phrase-rfA9lYml


гади

гад (had) 的主格/賓格/呼格複數


чудище

чу́до (čúdo) + -ище (-yšče)

čúdyšče (romanization)
чу́дища
чу́дища (nominative plural)
чу́дищ (genitive plural)

怪物；醜八怪 (一般指人)


українська

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的主格單數陰性


українська

陰性形容詞變格形或短名詞變格形用於表達工具格的「說一種語言」。這種結構是烏克蘭語特有的，在其他斯拉夫語言中並不常見。

烏克蘭語，украї́нська мо́ва (ukrajínsʹka móva)之簡寫。

Ви гово́рите украї́нською?


повторювати

povtórjuvaty (romanization)
повтори́ти (perfective)

Uk-повторювати.ogg


погрожувати

pohróžuvaty (romanization)
погрози́ти (perfective)

Uk-погрожувати.ogg


повідомляти

povidomljáty (romanization)
повідо́мити (perfective)

Uk-повідомляти.ogg


плиска

plýska (romanization)
пли́ски
пли́ски (nominative plural)
пли́сок (genitive plural)


полювати

Uk-полювати.ogg


пляма

pljáma (romanization)
пля́ми
пля́ми (nominative plural)
плям (genitive plural)


повільний

povílʹnyj (romanization)
пові́льніший (comparative)
найпові́льніший (superlative)
пові́льно

Uk-повільний.ogg


пленарний

Uk-пленарний.ogg


племінниця

plemínnycja (romanization)
племі́нниці
племі́нниці (nominative plural)
племі́нниць (genitive plural)
племі́нник (masculine)


повторення

povtórennja (romanization)
повто́рення
повто́рення (nominative plural)
повто́рень (genitive plural)

Uk-повторення.ogg


повідомлення

povidómlennja (romanization)
повідо́млення
повідо́млення (nominative plural)
повідо́млень (genitive plural)

Uk-повідомлення.ogg


акул

аку́ла (akúla) 的屬格/賓格複數


площа

plóšča (romanization)
пло́щі
пло́щі (nominative plural)
площ (genitive plural)


подорожувати

Uk-подорожувати.ogg


поведінка

povedínka (romanization)
поведі́нки
поведі́нковий

Uk-поведінка.ogg


порушувати

porúšuvaty (romanization)
пору́шити (perfective)

Uk-порушувати.ogg


поневолювати

понево́лити (ponevólyty) + -ювати (-juvaty)

ponevóljuvaty (romanization)
понево́лити (perfective)


погіршення

pohíršennja (romanization)
погі́ршення
погі́ршення (nominative plural)
погі́ршень (genitive plural)


плівка

plívka (romanization)
плі́вки
плі́вки (nominative plural)
плівки́ (nominative plural)
плі́вок (genitive plural)
пліво́к (genitive plural)
плі́вочка (diminutive)


позавчора

Uk-позавчора.ogg


покращувати

pokráščuvaty (romanization)
покра́щити (perfective)

Uk-покращувати.ogg


поліглот

polihlót (romanization)
полігло́та
полігло́ти (nominative plural)
полігло́тів (genitive plural)

通曉數種語言的人，通數國語文的人


праворуч

Uk-праворуч.ogg


подібний

来自原始斯拉夫語 *podobьnъ。

podíbnyj (romanization)
поді́бно
поді́бність (abstract-noun)

Uk-подібний.ogg


посада

posáda (romanization)
поса́ди
поса́ди (nominative plural)
поса́д (genitive plural)


пожежа

požéža (romanization)
поже́жі
поже́жі (nominative plural)
поже́ж (genitive plural)


походження

Uk-походження.ogg


помічати

помі́тити (pomítyty) + -а́ти (-áty)。對比俄語 замеча́ть (zamečátʹ)。

pomičáty (romanization)
помі́тити (perfective)

Uk-помічати.ogg


полиця

polýcja (romanization)
поли́ці
поли́ці (nominative plural)
поли́ць (genitive plural)


поступовий

来自по́ступ m (póstup) + -о́вий (-óvyj)。

postupóvyj (romanization)
поступо́во
поступо́вість (abstract-noun)

Uk-поступовий.ogg


полоти

来自原始斯拉夫語 *pèlti。

鋤草，除草，除去莠草，除去雜草


покриття

pokryttjá (romanization)
покриття́
покриття́ (nominative plural)
покри́ть (genitive plural)
покритті́в (genitive plural)

Uk-покриття.ogg


послідовний

Uk-послідовний.ogg


плутократія

plutokrátija (romanization)
плутокра́тії
плутокра́тії (nominative plural)
плутокра́тій (genitive plural)


попільничка

来自по́піл (pópil) + -ник (-nyk) + -ка (-ka)。

popilʹnýčka (romanization)
попільни́чки
попільни́чки (nominative plural)
попільни́чок (genitive plural)

Uk-попільничка.ogg


приймати

pryjmáty (romanization)
прийня́ти (perfective)

Uk-приймати.ogg


потенціал

potenciál (romanization)
потенціа́лу
потенціа́ли (nominative plural)
потенціа́лів (genitive plural)


припускати

prypuskáty (romanization)
припусти́ти (perfective)

Uk-припускати.ogg


пригода

pryhóda (romanization)
приго́ди
приго́ди (nominative plural)
приго́д (genitive plural)

Uk-пригода.ogg


посилання

posylánnja (romanization)
посила́ння
посила́ння (nominative plural)
посила́нь (genitive plural)

Uk-посилання.ogg


приємний

Uk-приємний.ogg


присвячувати

prysvjáčuvaty (romanization)
присвяти́ти (perfective)


поцілунок

pocilúnok (romanization)
поцілу́нку
поцілу́нки (nominative plural)
поцілу́нків (genitive plural)

Uk-поцілунок.ogg

吻，親，親吻，接吻，親嘴


порівняння

porivnjánnja (romanization)
порівня́ння
порівня́ння (nominative plural)
порівня́нь (genitive plural)

Uk-порівняння.ogg


просторий

Uk-просторий.ogg

寬敞的，廣闊的，寬廣的，寬大的


привабливість

pryváblyvistʹ (romanization)
прива́бливості
прива́бливости


пліт

来自原始斯拉夫語 *plotъ。

plit (romanization)
пло́ту
плота́
плоти́ (nominative plural)
плоті́в (genitive plural)


почуття гумору

počuttjá húmoru (romanization)
почуття́ гу́мору
почуття́ гу́мору (nominative plural)
почутті́в гу́мору (genitive plural)


поріг

来自原始斯拉夫語 *porgъ。

poríh (romanization)
поро́га
поро́ги (nominative plural)
поро́гів (genitive plural)


припущення

prypúščennja (romanization)
припу́щення
припу́щення (nominative plural)
припу́щень (genitive plural)

Uk-припущення.ogg


прозорий

prozóryj (romanization)
прозо́ро
прозо́рість (abstract-noun)

Uk-прозорий.ogg


порнографічний

pornohrafíčnyj (romanization)
порнографі́чність (abstract-noun)


приписувати

prypýsuvaty (romanization)
приписа́ти (perfective)

Uk-приписувати.ogg


прагнути

借自波蘭語 pragnąć。

Uk-прагнути.ogg


прозорість

prozóristʹ (romanization)
прозо́рості
прозо́рости

Uk-прозорість.ogg


приниження

prynýžennja (romanization)
прини́ження
прини́ження (nominative plural)
прини́жень (genitive plural)

Uk-приниження.ogg


прогрес

Uk-прогрес.ogg


промежина

proméžyna (romanization)
проме́жини
проме́жини (nominative plural)
проме́жин (genitive plural)


прамова

pramóva (romanization)
прамо́ви
прамо́ви (nominative plural)
прамо́в (genitive plural)
прамо́вний


полум'я

来自原始斯拉夫語 *pòlmy。


правий

來自原始斯拉夫語 *pravъ。


продовження

prodóvžennja (romanization)
продо́вження
продо́вження (nominative plural)
продо́вжень (genitive plural)

Uk-продовження.ogg


посмішка

pósmiška (romanization)
по́смішки
по́смішки (nominative plural)
по́смішок (genitive plural)

Uk-посмішка.ogg


простирадло

prostyrádlo (romanization)
простира́дла
простира́дла (nominative plural)
простира́дл (genitive plural)

Uk-простирадло.ogg


пророцтво

proróctvo (romanization)
проро́цтва
проро́цтва (nominative plural)
проро́цтв (genitive plural)


пунктуальний

punktuálʹnyj (romanization)
пунктуа́льно
пунктуа́льність (abstract-noun)

Uk-пунктуальний.ogg


продавець

prodavécʹ (romanization)
продавця́
продавці́ (nominative plural)
продавці́в (genitive plural)
продавщи́ця (feminine)

Uk-продавець.ogg


пробувати

来自про́ба (próba)，来自波蘭語 próba。

próbuvaty (romanization)
попро́бувати (perfective)

Uk-пробувати.ogg


пральна машина

prálʹna mašýna (romanization)
пра́льної маши́ни
пра́льні маши́ни (nominative plural)
пра́льних маши́н (genitive plural)


провокація

provokácija (romanization)
провока́ції
провока́ції (nominative plural)
провока́цій (genitive plural)
провокаці́йний

Uk-провокація.ogg


профіль

prófilʹ (romanization)
про́філю
про́філі (nominative plural)
про́філів (genitive plural)
про́фільний

Uk-профіль.ogg


протилежний

проти- (proty-) + лежа́ти (ležáty) + -ний (-nyj)

protyléžnyj (romanization)
протиле́жно
протиле́жність (abstract-noun)

Uk-протилежний.ogg


публікувати

Uk-публікувати.ogg


присутній

prysútnij (romanization)
прису́тність (abstract-noun)

Uk-присутній.ogg


пояснення

来自поясни́ти (pojasnýty) + -ення (-ennja)。

pojásnennja (romanization)
поя́снення
поя́снення (nominative plural)
поя́снень (genitive plural)

Uk-пояснення.ogg


путівник

putivnýk (romanization)
путівника́
путівники́ (nominative plural)
путівникі́в (genitive plural)


політ

polít (romanization)
польо́ту
польо́ти (nominative plural)
польо́тів (genitive plural)
польо́тний


почуття

počuttjá (romanization)
почуття́
почуття́ (nominative plural)
почутті́в (genitive plural)

Uk-почуття.ogg


прискорювати

приско́р(ити) (pryskór(yty)) + -ювати (-juvaty)

pryskórjuvaty (romanization)
приско́рити (perfective)

Uk-прискорювати.ogg


повстанець

povstánecʹ (romanization)
повста́нця
повста́нці (nominative plural)
повста́нців (genitive plural)
повста́нський

бунта́р

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者

бунтівни́к

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者

інсурге́нт

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者

заколо́тник

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者


правильний

Uk-правильний.ogg


привид

prývyd (romanization)
при́виду
при́види (nominative plural)
при́видів (genitive plural)


пристрій

prýstrij (romanization)
при́строю
при́строї (nominative plural)
при́строїв (genitive plural)

Uk-пристрій.ogg


психіатрія

psyxiatríja (romanization)
психіатрі́ї
психіатри́чний


приземлення

pryzémlennja (romanization)
призе́млення
призе́млення (nominative plural)
призе́млень (genitive plural)


процвітати

procvitáty (romanization)
процвісти́ (perfective)

Uk-процвітати.ogg


приміряти

prymirjáty (romanization)
примі́ряти (perfective)
примі́рити (perfective)


приміряти

prymírjaty (romanization)
приміря́ти (imperfective)
примі́рювати (imperfective)


попередження

poperédžennja (romanization)
попере́дження
попере́дження (nominative plural)
попере́джень (genitive plural)

Uk-попередження.ogg


пропонувати

proponuváty (romanization)
запропонува́ти (perfective)

Uk-пропонувати.ogg


пральня

prálʹnja (romanization)
пра́льні
пра́льні (nominative plural)
пра́лень (genitive plural)

Uk-пральня.ogg


підтримувати

pidtrýmuvaty (romanization)
підтри́мати (perfective)

Uk-підтримувати.ogg


прямокутник

来自прями́й (prjamýj, “直的”) + -о- (-o-) + кут (kut, “角度”) + -ник (-nyk)。

prjamokútnyk (romanization)
прямоку́тника
прямоку́тники (nominative plural)
прямоку́тників (genitive plural)


поспішати

pospišáty (romanization)
поспіши́ти (perfective)

Uk-поспішати.ogg


підозрілий

pidozrílyj (romanization)
підозрі́ло
підозрі́лість (abstract-noun)

Uk-підозрілий.ogg


підозра

pidózra (romanization)
підо́зри
підо́зри (nominative plural)
підо́зр (genitive plural)


пісня

písnja (romanization)
пі́сні
пісні́ (nominative plural)
пісе́нь (genitive plural)


реалістичний

realistýčnyj (romanization)
реалісти́чно
реалісти́чність (abstract-noun)

Uk-реалістичний.ogg


рація

rácija (romanization)
ра́ції
ра́ції (nominative plural)
ра́цій (genitive plural)


підпис

pídpys (romanization)
пі́дпису
пі́дписи (nominative plural)
пі́дписів (genitive plural)

簽字，簽名，花押字，署名


постріл

póstril (romanization)
по́стрілу
по́стріли (nominative plural)
по́стрілів (genitive plural)

Uk-постріл.ogg


промова

промо́вити (promóvyty) 的動詞派生詞。对比波蘭語 przemowa。

promóva (romanization)
промо́ви
промо́ви (nominative plural)
промо́в (genitive plural)

Uk-промова.ogg


підхід

pidxíd (romanization)
підхо́ду
підхо́ди (nominative plural)
підхо́дів (genitive plural)


радіостанція

radiostáncija (romanization)
радіоста́нції
радіоста́нції (nominative plural)
радіоста́нцій (genitive plural)


півзахисник

pivzaxysnýk (romanization)
півзахисника́
півзахисники́ (nominative plural)
півзахисникі́в (genitive plural)
півзахисни́ця (feminine)


природний

Uk-природний.ogg


підвищити

під- (pid-) + ви́щий (výščyj, “更高的”) + -ити (-yty)

pidvýščyty (romanization)
підви́щувати (imperfective)

Uk-підвищити.ogg


піранья

借自葡萄牙語 piranha。

piránʹja (romanization)
піра́ньї
піра́ньї (nominative plural)
піра́ній (genitive plural)


підводний човен

pidvódnyj čóven (romanization)
підво́дного човна́
підво́дні човни́ (nominative plural)
підво́дних човні́в (genitive plural)


пізній

来自原始斯拉夫語 *pozdьnъ。

píznij (romanization)
пізні́ший (comparative)
найпізні́ший (superlative)
пі́зно


підзаголовок

pidzaholóvok (romanization)
pidzáholovok (romanization)
підзаголо́вка
підза́головка
підзаголо́вки (nominative plural)
підза́головки (nominative plural)
підзаголо́вків (genitive plural)
підза́головків (genitive plural)


піца

借自意大利語 pizza。对比俄語 пи́цца (pícca)。

píca (romanization)
пі́ци
пі́ци (nominative plural)
піц (genitive plural)


піраміда

piramída (romanization)
пірамі́ди
пірамі́ди (nominative plural)
пірамі́д (genitive plural)
пірамі́дний


політика

可能借自波蘭語 polityka，来自拉丁語 polītica，来自古希臘語 πολιτική (politikḗ)。

polítyka (romanization)
полі́тики
політи́чний

Uk-політика.ogg


політика

Uk-політика.ogg

полі́тик (polítyk) 的屬格/賓格單數


радіус

rádius (romanization)
ра́діуса
ра́діуси (nominative plural)
ра́діусів (genitive plural)


права людини

пра́во люди́ни (právo ljudýny) 的主格/賓格複數：人權


права людини

пра́во люди́ни (právo ljudýny) 的屬格單數


бити

源自原始斯拉夫語 *biti。

býty (romanization)
поби́ти (perfective)


підшлункова залоза

pidšlunkóva záloza (romanization)
підшлунко́вої за́лози
підшлунко́ві за́лози (nominative plural)
підшлунко́вих за́лоз (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-підшлункова залоза.wav


радість

rádistʹ (romanization)
ра́дості
ра́дости
ра́дості (nominative plural)
ра́достей (genitive plural)

Uk-радість.ogg


простір

来自原始斯拉夫語 *prostorъ。

próstir (romanization)
про́стору
про́стори (nominative plural)
про́сторів (genitive plural)
просторо́вий

Uk-простір.ogg


рахунок

raxúnok (romanization)
раху́нка
раху́нки (nominative plural)
раху́нків (genitive plural)

Uk-рахунок.ogg


південний

Uk-південний.ogg


революційний

Uk-революційний.ogg


піаніно

借自意大利語 pianino。


регулярний

rehuljárnyj (romanization)
регуля́рно
регуля́рність (abstract-noun)

Uk-регулярний.ogg


рекламувати

Uk-рекламувати.ogg


пізно

pízno (romanization)
пізні́ше (comparative)
найпізні́ше (superlative)


резолюція

rezoljúcija (romanization)
резолю́ції
резолю́ції (nominative plural)
резолю́цій (genitive plural)

Uk-резолюція.ogg


прадід

prádid (romanization)
пра́діда
пра́діди (nominative plural)
пра́дідів (genitive plural)


рибка

rýbka (romanization)
ри́бки
ри́бки (nominative plural)
ри́бок (genitive plural)


родовий

Uk-родовий.ogg


релігійний

relihíjnyj (romanization)
релігі́йніший (comparative)
релігі́йно
релігі́йність (abstract-noun)

Uk-релігійний.ogg


ремісник

remisnýk (romanization)
ремісника́
ремісники́ (nominative plural)
ремісникі́в (genitive plural)
ремісни́ця (feminine)

Uk-ремісник.ogg


рожевий

借自波蘭語 różowy。

Uk-рожевий.ogg


розмовний

Uk-розмовний.ogg


піна

来自原始斯拉夫語 *pěna。


роздягати

来自роздягти́ (rozdjahtý) + -а́ти (-áty)。

rozdjaháty (romanization)
роздягти́ (perfective)
роздягну́ти (perfective)

Uk-роздягати.ogg


роботодавець

robotodávecʹ (romanization)
роботода́вця
роботода́вці (nominative plural)
роботода́вців (genitive plural)

Uk-роботодавець.ogg


роззброєння

rozzbrójennja (romanization)
роззбро́єння
роззбро́єння (nominative plural)
роззбро́єнь (genitive plural)


рятувати

rjatuváty (romanization)
врятува́ти (perfective)
урятува́ти (perfective)

Uk-рятувати.ogg


розчарований

rozčaróvanyj (romanization)
розчаро́вано
розчаро́ваність (abstract-noun)


розтерти

roztérty (romanization)
розтира́ти (imperfective)


рішучий

rišúčyj (romanization)
рішу́чість (abstract-noun)

Uk-рішучий.ogg


розмір

rózmir (romanization)
ро́зміру
ро́зміри (nominative plural)
ро́змірів (genitive plural)


рушниця

rušnýcja (romanization)
рушни́ці
рушни́ці (nominative plural)
рушни́ць (genitive plural)


секретар

Uk-секретар.ogg


розчарування

rozčaruvánnja (romanization)
розчарува́ння
розчарува́ння (nominative plural)
розчарува́нь (genitive plural)


рівність

rívnistʹ (romanization)
рі́вності
рі́вности

Uk-рівність.ogg


розділяти

rozdiljáty (romanization)
розділи́ти (perfective)

Uk-розділяти.ogg

共有，共用，分享，分攤，分擔


різниця

riznýcja (romanization)
різни́ці
різни́ці (nominative plural)
різни́ць (genitive plural)

Uk-різниця.ogg


ревнивий

Uk-ревнивий.ogg


рись

来自原始斯拉夫語 *rysь。

rysʹ (romanization)
ри́сі
ри́сі (nominative plural)
ри́сей (genitive plural)


призначати

pryznačáty (romanization)
призна́чити (perfective)
призначи́ти (perfective)

Uk-призначати.ogg


розуміти

来自原始斯拉夫語 *orzuměti。

rozumíty (romanization)
зрозумі́ти (perfective)

Uk-розуміти.ogg


самотній

samótnij (romanization)
само́тність (abstract-noun)

Uk-самотній.ogg


самооцінка

samoocínka (romanization)
самооці́нки
самооці́нки (nominative plural)
самооці́нок (genitive plural)


рівний

来自原始斯拉夫語 *orvьnъ。

rívnyj (romanization)
рі́вно
рі́вність (abstract-noun)


самотність

samótnistʹ (romanization)
само́тності
само́тности

Uk-самотність.ogg


свідчення

svídčennja (romanization)
сві́дчення
сві́дчення (nominative plural)
сві́дчень (genitive plural)

Uk-свідчення.ogg


світлофор

svitlofór (romanization)
світлофо́ра
світлофо́ри (nominative plural)
світлофо́рів (genitive plural)

Uk-світлофор.ogg


рішення

ríšennja (romanization)
рі́шення
рі́шення (nominative plural)
рі́шень (genitive plural)

Uk-рішення.ogg


рідина

ridyná (romanization)
рідини́
ріди́ни (nominative plural)
ріди́н (genitive plural)


різноманітність

riznomanítnistʹ (romanization)
різномані́тності
різномані́тности

Uk-різноманітність.ogg


рідна мова

rídna móva (romanization)
рі́дної мо́ви
рі́дні мо́ви (nominative plural)
рі́дних мо́в (genitive plural)


свобода слова

svobóda slóva (romanization)
свобо́ди сло́ва
свобо́ди сло́ва (nominative plural)
свобо́д сло́ва (genitive plural)


селезінка

selezínka (romanization)
селезі́нки
селезі́нки (nominative plural)
селезі́нок (genitive plural)


рух

来自原始斯拉夫語 *rȗxъ (“運動”)。

rux (romanization)
ру́ху
ру́хи (nominative plural)
ру́хів (genitive plural)


річ

rič (romanization)
ре́чі
ре́чі (nominative plural)
рече́й (genitive plural)


розумний

rozúmnyj (romanization)
розумні́ший (comparative)
найрозумні́ший (superlative)
розу́мно

Uk-розумний.ogg


репресія

représija (romanization)
репре́сії
репре́сії (nominative plural)
репре́сій (genitive plural)
репреси́вний


світогляд

світ (svit, “世界”) + о́гляд (óhljad)

svitóhljad (romanization)
світо́гляду
світо́гляди (nominative plural)
світо́глядів (genitive plural)

Uk-світогляд.ogg


реакція

來自拉丁語 reāctiō，來自動詞reagō。對照俄語 реа́кция (reákcija)、白俄羅斯語 рэа́кцыя (reákcyja)、波蘭語 reakcja。

reákcija (romanization)
реа́кції
реа́кції (nominative plural)
реа́кцій (genitive plural)

Uk-реакція.ogg


різновид

riznóvyd (romanization)
різно́виду
різно́види (nominative plural)
різно́видів (genitive plural)

Uk-різновид.ogg

音頻（різнови́д，非標準）


санкція

sánkcija (romanization)
са́нкції
са́нкції (nominative plural)
са́нкцій (genitive plural)
санкці́йний


свідомість

svidómistʹ (romanization)
свідо́мості
свідо́мости

Uk-свідомість.ogg


свинець

来自原始斯拉夫語 *svinьcь。

svynécʹ (romanization)
свинцю́
свинце́вий

Uk-свинець.ogg


розвиток

ро́з- (róz-) + вито́к (vytók)。

rózvytok (romanization)
ро́звитку
ро́звитки (nominative plural)
ро́звитків (genitive plural)

Uk-розвиток.ogg


самозванець

samozvánecʹ (romanization)
самозва́нця
самозва́нці (nominative plural)
самозва́нців (genitive plural)
самозва́нка (feminine)


розповідь

rózpovidʹ (romanization)
ро́зповіді
ро́зповіді (nominative plural)
ро́зповідей (genitive plural)

Uk-розповідь.ogg


розпродаж

rozpródaž (romanization)
розпро́дажу
розпрода́жний

Uk-розпродаж.ogg


розум

来自原始斯拉夫語 *orzumъ。

rózum (romanization)
ро́зуму
ро́зуми (nominative plural)
ро́зумів (genitive plural)


свіжий

来自原始斯拉夫語 *svěžь。


піхота

繼承自原始斯拉夫語 *pěxota，繼承自原始斯拉夫語 *pěxъ，源自原始印歐語 *pēd-，*ped-的一個變體。與烏克蘭語 под (pod) 同源。


риса

rýsa (romanization)
ри́си
ри́си (nominative plural)
рис (genitive plural)


селянство

Uk-селянство.ogg


свербіти

来自原始斯拉夫語 *svьrběti。


романтичний

romantýčnyj (romanization)
романти́чно
романти́чність (abstract-noun)


піт

來自古東斯拉夫語 потъ (potŭ, “汗”)，來自原始斯拉夫語 *potъ (“汗”)。

pit (romanization)
по́ту
поти́ (nominative plural)
поті́в (genitive plural)

Ще бувши ротним, Денис виклав своє ставлення до війни з путінським рашизмом так: «Я вважаю, що ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю, а не йти на якісь подачки від Росії. Нам не потрібна як подарунок земля, що і так належить нам. Це неправильно. Ми повинні відстоювати свою землю і не маємо права віддавати Донбас в жодному разі…»

While still a company commander, Denis laid out his attitude toward the war against Putin's Ruscism thusly: “I think that we are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat, and not go for some handouts from Russia. We do not need as a gift the land that already belongs to us. It is wrong. We must defend our land and have no right to give away the Donbas under any circumstance…”

Šče buvšy rotnym, Denys vyklav svoje stavlennja do vijny z putinsʹkym rašyzmom tak: “Ja vvažaju, ščo my dosytʹ micni, ščob krovʺju i potom vidvojovuvaty našu zemlju, a ne jty na jakisʹ podačky vid Rosiji. Nam ne potribna jak podarunok zemlja, ščo i tak naležytʹ nam. Ce nepravylʹno. My povynni vidstojuvaty svoju zemlju i ne majemo prava viddavaty Donbas v žodnomu razi…”

2022年March23日, Serhij Kovalenko, 引 Denys Prokopenko, “«Ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю…» – Герой України Денис Прокопенко ["We are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat…" - Hero of Ukraine Denis Prokopenko]”, 出自 АрміяInform，於2022-04-03歸檔自原頁面:


сервер

sérver (romanization)
се́рвера
се́рвери (nominative plural)
се́рверів (genitive plural)


префікс

préfiks (romanization)
пре́фікса
пре́фікси (nominative plural)
пре́фіксів (genitive plural)


префікс

prefíks (romanization)
префі́ксу
префі́кси (nominative plural)
префі́ксів (genitive plural)


складатися

skladátysja (romanization)
скла́стися (perfective)

Uk-складатися.ogg


сидіти

sydíty (romanization)
поси́діти (perfective)


скребти

skrebtý (romanization)
поскребти́ (perfective)

Uk-скребти.ogg


середній

Uk-середній.ogg


синонім

synónim (romanization)
сино́німа
сино́німи (nominative plural)
сино́німів (genitive plural)


слухати

Uk-слухати.ogg


сирий

来自原始斯拉夫語 *syrъ。


скорпіон

skorpión (romanization)
скорпіо́на
скорпіо́ни (nominative plural)
скорпіо́нів (genitive plural)


скумбрія

skúmbrija (romanization)
ску́мбрії
ску́мбрії (nominative plural)
ску́мбрій (genitive plural)


скоромовка

skoromóvka (romanization)
скоромо́вки
скоромо́вки (nominative plural)
скоромо́вок (genitive plural)

Uk-скоромовка.ogg


сичуг

syčúh (romanization)
сичугу́
сичуги́ (nominative plural)
сичугі́в (genitive plural)


ситий

来自原始斯拉夫語 *sytъ。


скриня

skrýnja (romanization)
скри́ні
скри́ні (nominative plural)
скринь (genitive plural)
скри́нька (diminutive)


сечовий міхур

sečovýj mixúr (romanization)
сечово́го міхура́
сечові́ міхури́ (nominative plural)
сечови́х міхурі́в (genitive plural)


середній рід

serédnij rid (romanization)
сере́днього ро́ду
сере́дні роди́ (nominative plural)
сере́дніх роді́в (genitive plural)


смажити

Uk-смажити.ogg


скромний

来自原始斯拉夫語 *sъkromьnъ。

Uk-скромний.ogg


смуга

smúha (romanization)
сму́ги
сму́ги (nominative plural)
смуг (genitive plural)


смішний

smišnýj (romanization)
смі́шно
смі́шність (abstract-noun)

Uk-смішний.ogg


словосполучення

slovospolúčennja (romanization)
словосполу́чення
словосполу́чення (nominative plural)
словосполу́чень (genitive plural)


служити

来自原始斯拉夫語 *služiti。

Uk-служити.ogg


сороковий

Uk-сороковий.ogg


свідок

来自原始斯拉夫語 *sъvědъkъ/*sъvědokъ，来自*sъvěděti + *-kъ。对比波蘭語 świadek。

svídok (romanization)
сві́дка
сві́дки (nominative plural)
сві́дків (genitive plural)
сві́дка (feminine)


свідок

сві́дка (svídka) 的屬格複數


симетрія

symétrija (romanization)
symetríja (romanization)
симе́трії
симетрі́ї
симе́трії (nominative plural)
симетрі́ї (nominative plural)
симе́трій (genitive plural)
симетрі́й (genitive plural)
симетри́чний


слюсар

sljúsar (romanization)
слю́саря
слюсарі́ (nominative plural)
слюсарі́в (genitive plural)
слюса́рний
слю́сарський
слюса́рський


снігопад

snihopád (romanization)
снігопа́ду
снігопа́ди (nominative plural)
снігопа́дів (genitive plural)


слина

来自原始斯拉夫語 *slina。


сніжинка

snižýnka (romanization)
сніжи́нки
сніжи́нки (nominative plural)
сніжи́нок (genitive plural)


слуховий апарат

sluxovýj aparát (romanization)
слухово́го апара́та
слухові́ апара́ти (nominative plural)
слухови́х апара́тів (genitive plural)


сльоза

slʹozá (romanization)
сльози́
сльо́зи (nominative plural)
сліз (genitive plural)


соціолінгвістика

sociolinhvístyka (romanization)
соціолінгві́стики
соціолінгвісти́чний


сповідь

spóvidʹ (romanization)
спо́віді
спо́віді (nominative plural)
спо́відей (genitive plural)

Uk-сповідь.ogg


розлучення

rozlúčennja (romanization)
розлу́чення
розлу́чення (nominative plural)
розлу́чень (genitive plural)

Uk-розлучення.ogg


сповіщення

spovíščennja (romanization)
спові́щення
спові́щення (nominative plural)
спові́щень (genitive plural)

Uk-сповіщення.ogg


сміття

smíttja (romanization)
smittjá (romanization)
смі́ття
сміття́


смартфон

smartfón (romanization)
смартфо́ну
смартфо́ни (nominative plural)
смартфо́нів (genitive plural)


сніданок

snidánok (romanization)
сніда́нку
сніда́нки (nominative plural)
сніда́нків (genitive plural)

Uk-сніданок.ogg


солідарність

solidárnistʹ (romanization)
соліда́рності
соліда́рности


сонячний вітер

sónjačnyj víter (romanization)
со́нячного ві́тру
со́нячні вітри́ (nominative plural)
со́нячних вітрі́в (genitive plural)


сміх

* 来自原始斯拉夫語 *směxъ。

smix (romanization)
смі́ху
смі́хи (nominative plural)
смі́хів (genitive plural)


споживач

spožyváč (romanization)
споживача́
споживачі́ (nominative plural)
споживачі́в (genitive plural)
спожива́чка (feminine)
спожи́вчий

Uk-споживач.ogg


справедливий

Uk-справедливий.ogg

正義的，公正的，公平的，正直的


справедливість

spravedlývistʹ (romanization)
справедли́вості
справедли́вости

Uk-справедливість.ogg


слід

来自原始斯拉夫語 *slědъ。

slid (romanization)
слі́ду
сліди́ (nominative plural)
сліді́в (genitive plural)


смердіти

来自原始斯拉夫語 *smьrdě̀ti，古東斯拉夫語 смьрдѣти (smĭrděti)。


голка

源自原始斯拉夫語 *jьgъla + -ка (-ka)。

hólka (romanization)
го́лки
голки́ (nominative plural)
голо́к (genitive plural)


спеціальна школа

speciálʹna škóla (romanization)
спеціа́льної шко́ли
спеціа́льні шко́ли (nominative plural)
спеціа́льних шкі́л (genitive plural)


слухняний

来自слух m (slux)。

sluxnjányj (romanization)
слухня́но
слухня́ність (abstract-noun)

Uk-слухняний.ogg


складати

skladáty (romanization)
скла́сти (perfective)

Uk-складати.ogg


спостерігач

来自спостеріга́ти (sposteriháty, “觀察”) + -ач (-ač)。

sposteriháč (romanization)
спостерігача́
спостерігачі́ (nominative plural)
спостерігачі́в (genitive plural)
спостеріга́чка (feminine)


спостерігати

sposteriháty (romanization)
спостерегти́ (perfective)

Uk-спостерігати.ogg


сокіл

来自原始斯拉夫語 *sokolъ。

sókil (romanization)
со́кола
соко́ли (nominative plural)
соко́лів (genitive plural)
соколи́ний
соколо́вий


спати

来自原始斯拉夫語 *sъpati。


сексуальна орієнтація

seksuálʹna orijentácija (romanization)
сексуа́льної орієнта́ції
сексуа́льні орієнта́ції (nominative plural)
сексуа́льних орієнта́цій (genitive plural)

zh-сексуальна_орієнтація-uk-noun-LEYh8Xtf


сліпота

來自сліпи́й (slipýj) + -ота́ (-otá)。對照俄語 слепота́ (slepotá)、白俄羅斯語 слепата́ (sljepatá)、波蘭語 ślepota。

Uk-сліпота.ogg

ко́лірна сліпота́


скільки

繼承自古東斯拉夫語 колико (koliko)，繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

Uk-скільки.ogg

Скі́льки ма́єте літ?

Скі́льки це ко́штує?


соняшникова олія

sónjašnykova olíja (romanization)
со́няшникової олі́ї
со́няшникові олі́ї (nominative plural)
со́няшникових олі́й (genitive plural)


Зеленський

字面上由 зеле́н- (zelén-, зеле́ний (zelényj, “綠色”) 的詞根) + -ський m 單 (-sʹkyj) 組成。等價於波蘭語 Zieloński m 個人 單。

Zelénsʹkyj (romanization)
Зеле́нського
Зеле́нські (nominative plural)
Зеле́нських (genitive plural)
Зеле́нська (feminine)

，Zelenskyy烏克蘭姓氏；澤倫斯基，澤連斯基

Володи́мир Олекса́ндрович Зеле́нський

弗拉迪米爾·亞歷山德羅維奇·澤倫斯基


снігур

来自сніг (snih, “雪”)。对比俄語 снеги́рь (snegírʹ)，白俄羅斯語 снягі́р (snjahír)。

snihúr (romanization)
снігура́
снігурі́ (nominative plural)
снігурі́в (genitive plural)


священик

свяще́(нний) (svjaščé(nnyj), “神聖”) + -ник (-nyk)。另一個拼寫свяще́нник (svjaščénnyk) (加 -нн-) 在2019年被認定為官方標準。

svjaščényk (romanization)
свяще́ника
свяще́ники (nominative plural)
свяще́ників (genitive plural)

Uk-священик.ogg

свяще́нник (svjaščénnyk)的非標準形式：牧師，教士


співпрацювати

Uk-співпрацювати.ogg


стеля

stélja (romanization)
сте́лі
сте́лі (nominative plural)
стель (genitive plural)


сприятливий

来自сприя́ти (spryjáty) + -ливий (-lyvyj)。

spryjátlyvyj (romanization)
сприя́тливо
сприя́тливість (abstract-noun)

Uk-сприятливий.ogg


стаття

stattjá (romanization)
статті́
статті́ (nominative plural)
стате́й (genitive plural)


стадіон

stadión (romanization)
стадіо́ну
стадіо́ни (nominative plural)
стадіо́нів (genitive plural)
стадіо́нний

Uk-стадіон.ogg


сторінка

storínka (romanization)
сторі́нки
сторінки́ (nominative plural)
сторіно́к (genitive plural)

Uk-сторінка.ogg


страва

stráva (romanization)
стра́ви
стра́ви (nominative plural)
страв (genitive plural)


стовбур

stóvbur (romanization)
сто́вбура
сто́вбури (nominative plural)
сто́вбурів (genitive plural)

Uk-стовбур.ogg


спокійний

繼承自原始斯拉夫語 *sъpokojьnъ。

Uk-спокійний.ogg


стовп

stovp (romanization)
сто́впа
сто́впи (nominative plural)
сто́впів (genitive plural)
сто́впчик (diminutive)
стовпе́ць (diminutive)


стрічка

stríčka (romanization)
стрі́чки
стрічки́ (nominative plural)
стрічо́к (genitive plural)

Uk-стрічка.ogg


стрілка

strílka (romanization)
стрі́лки
стрі́лки (nominative plural)
стрі́лок (genitive plural)

Uk-стрілка.ogg


страхування

straxuvánnja (romanization)
страхува́ння
страхува́ння (nominative plural)
страхува́нь (genitive plural)
страхови́й

Uk-страхування.ogg


судовий

Uk-судовий.ogg

音頻（судо́вий，非標準）


суб'єктивний

subʺjektývnyj (romanization)
суб'єкти́вно
суб'єкти́вність (abstract-noun)


суглоб

suhlób (romanization)
сугло́ба
сугло́би (nominative plural)
сугло́бів (genitive plural)


стіл

stil (romanization)
стола́
сто́лу
столи́ (nominative plural)
столі́в (genitive plural)


стратегія

stratéhija (romanization)
страте́гії
страте́гії (nominative plural)
страте́гій (genitive plural)


стригти

来自原始斯拉夫語 *striťi。

strýhty (romanization)
постри́гти (perfective)

Uk-стригти.ogg


сутінки

Uk-сутінки.ogg


сумнів

súmniv (romanization)
су́мніву
су́мніви (nominative plural)
су́мнівів (genitive plural)


супроводжувати

Uk-супроводжувати.ogg


столиця

来自原始斯拉夫語 *stolica。

stolýcja (romanization)
столи́ці
столи́ці (nominative plural)
столи́ць (genitive plural)

Uk-столиця.ogg


суфікс

súfiks (romanization)
су́фікса
су́фікси (nominative plural)
су́фіксів (genitive plural)


суцвіття

sucvíttja (romanization)
суцві́ття
суцві́ття (nominative plural)
суцві́ть (genitive plural)

Uk-суцвіття.ogg


суверенний

Uk-суверенний.ogg


соціологія

sociolóhija (romanization)
соціоло́гії
соціологі́чний


струм

strum (romanization)
стру́му
стру́ми (nominative plural)
стру́мів (genitive plural)
струмо́к (diminutive)


стіна

来自原始斯拉夫語 *stěna。

stiná (romanization)
стіни́
сті́ни (nominative plural)
стін (genitive plural)


сузір'я

来自су- (su-) + зоря́ (zorjá) + -'я (-ʺja)。

suzírʺja (romanization)
сузі́р'я
сузі́р'я (nominative plural)
сузі́р'їв (genitive plural)


старий

来自原始斯拉夫語 *starъ。

starýj (romanization)
ста́рший (comparative)
старі́ший (comparative)
ста́ро


сідати

sidáty (romanization)
сі́сти (perfective)


сучасний

Uk-сучасний.ogg


сухожилля

suxožýllja (romanization)
сухожи́лля
сухожи́лля (nominative plural)
сухожи́ль (genitive plural)
сухожи́льний


смертний

Uk-смертний.ogg


тверезий

Uk-тверезий.ogg


суддя

来自原始斯拉夫語 *sǫdì。

suddjá (romanization)
судді́
су́дді (nominative plural)
су́ддів (genitive plural)


субтитри

字幕，субти́тр (subtýtr) 的主格/賓格/呼格複數


сушарка

sušárka (romanization)
суша́рки
суша́рки (nominative plural)
суша́рок (genitive plural)

Uk-сушарка.ogg


сухий

来自原始斯拉夫語 *suxъ。

suxýj (romanization)
сухі́ший (comparative)


схильний

Uk-схильний.ogg


схвалювати

sxváljuvaty (romanization)
схвали́ти (perfective)

Uk-схвалювати.ogg


ступінь

来自原始斯拉夫語 *stǫpenь。

stúpinʹ (romanization)
сту́пеня
сту́пня
сту́пені (nominative plural)
сту́пні (nominative plural)
сту́пенів (genitive plural)
сту́пнів (genitive plural)

Uk-ступінь.ogg


сірник

sirnýk (romanization)
сірника́
сірники́ (nominative plural)
сірникі́в (genitive plural)


талія

tálija (romanization)
та́лії
та́лії (nominative plural)
та́лій (genitive plural)


співчуття

spivčuttjá (romanization)
співчуття́
співчуття́ (nominative plural)
співчутті́в (genitive plural)

Uk-співчуття.ogg


сюди

来自原始斯拉夫語 *sǫda。


сумісний

sumísnyj (romanization)
сумі́сно
сумі́сність (abstract-noun)

Uk-сумісний.ogg


таблиця

tablýcja (romanization)
табли́ці
табли́ці (nominative plural)
табли́ць (genitive plural)
табли́чка (diminutive)

Uk-таблиця.ogg


сільський

Uk-сільський.ogg


сьомий

来自原始斯拉夫語 *sedmъ。


термін

términ (romanization)
те́рміну
те́рміни (nominative plural)
те́рмінів (genitive plural)


терміт

termít (romanization)
термі́та
термі́ти (nominative plural)
термі́тів (genitive plural)


телевізор

televízor (romanization)
телеві́зора
телеві́зори (nominative plural)
телеві́зорів (genitive plural)

Uk-телевізор.ogg


сірка

来自原始斯拉夫語 *sěra + -ка (-ka)。


сіно

来自原始斯拉夫語 *sěno。

síno (romanization)
сі́на
сіна́ (nominative plural)
сін (genitive plural)


танцювати

tancjuváty (romanization)
станцюва́ти (perfective)

Uk-танцювати.ogg


теорія

teórija (romanization)
тео́рії
тео́рії (nominative plural)
тео́рій (genitive plural)


сумніватися

sumnivátysja (romanization)
засумніва́тися (perfective)

Uk-сумніватися.ogg


твердий

来自原始斯拉夫語 *tvьrdъ。

tverdýj (romanization)
тверді́ший (comparative)
тве́рдо

Uk-твердий.ogg


теплий

来自原始斯拉夫語 *teplъ。


твої

твій (tvij) 的屈折变化形式：
主格複數

твій (tvij) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


сценарій

scenárij (romanization)
сцена́рію
сцена́рії (nominative plural)
сцена́ріїв (genitive plural)


стріла

来自原始斯拉夫語 *strěla。

strilá (romanization)
стріли́
стрі́ли (nominative plural)
стріл (genitive plural)


танцюрист

tancjurýst (romanization)
танцюри́ста
танцюри́сти (nominative plural)
танцюри́стів (genitive plural)
танцюри́стка (feminine)

舞蹈家，舞蹈演員，跳舞者


твір

твори́ти (tvorýty) 的動詞派生詞。

tvir (romanization)
тво́ру
тво́ри (nominative plural)
тво́рів (genitive plural)


теолог

teóloh (romanization)
тео́лога
тео́логи (nominative plural)
тео́логів (genitive plural)


твій

来自原始斯拉夫語 *tvojь。


риба

繼承自原始斯拉夫語 *ryba。

rýba (romanization)
ри́би
ри́би (nominative plural)
риб (genitive plural)
ри́бний
ри́б'ячий


табір

来自捷克語 tábor，来自鄂圖曼土耳其語 طابور (tabur)。

tábir (romanization)
та́бору
табори́ (nominative plural)
таборі́в (genitive plural)

концентраці́йний та́бір


сімнадцять

Uk-сімнадцять.ogg


темний

来自原始斯拉夫語 *tьmьnъ。


твоє

твій (tvij) 的主格單數中性

твій (tvij) 的賓格單數中性


тематичний

Uk-тематичний.ogg


твою

твій (tvij) 的賓格陰性單數


стріляти

striljáty (romanization)
ви́стрілити (perfective)
стре́льнути (perfective)
стрільну́ти (perfective)

Uk-стріляти.ogg


спільний

Uk-спільний.ogg


орк

ork (romanization)
о́рка
о́рки (nominative plural)
о́рків (genitive plural)

俄羅斯侵略者（2022年俄羅斯入侵烏克蘭期間的俄羅斯士兵及烏克蘭東部的親俄叛軍士兵）


травлення

Uk-травлення.ogg


дрон

dron (romanization)
дро́на
дро́ни (nominative plural)
дро́нів (genitive plural)


талій

{{{1}}}
基于古希臘語 θαλλός (thallós, “綠枝”)（得名于輻射光譜的顏色）， + -ій (-ij)。


талій

та́лія (tálija) 的屬格複數


товстий

tovstýj (romanization)
то́вщий (comparative)
товсті́ший (comparative)
то́всто

Uk-товстий.ogg


тимчасовий

Uk-тимчасовий.ogg


традиційний

tradycíjnyj (romanization)
традиці́йно
традиці́йність (abstract-noun)

Uk-традиційний.ogg


тринадцять

Uk-тринадцять.ogg


тиск

tysk (romanization)
ти́ску
ти́ски (nominative plural)
ти́сків (genitive plural)


товариш

továryš (romanization)
това́риша
това́риші (nominative plural)
това́ришів (genitive plural)

Uk-товариш.ogg


точка зору

tóčka zóru (romanization)
то́чки зо́ру
то́чки зо́ру (nominative plural)
то́чк зо́ру (genitive plural)


трепанація

trepanácija (romanization)
трепана́ції
трепана́ції (nominative plural)
трепана́цій (genitive plural)


тріщина

tríščyna (romanization)
трі́щини
трі́щини (nominative plural)
трі́щин (genitive plural)

Uk-тріщина.ogg


тінь

tinʹ (romanization)
ті́ні
ті́ні (nominative plural)
ті́ней (genitive plural)


тхір

txir (romanization)
тхора́
тхори́ (nominative plural)
тхорі́в (genitive plural)
тхо́рик (diminutive)


тунель

tunélʹ (romanization)
туне́лю
туне́лі (nominative plural)
туне́лів (genitive plural)


туди

来自原始斯拉夫語 *tǫda。


торговий центр

torhóvyj céntr (romanization)
торго́вого це́нтру
торго́ві це́нтри (nominative plural)
торго́вих це́нтрів (genitive plural)


турецький

туре́цька мо́ва


турбота

turbóta (romanization)
турбо́ти
турбо́ти (nominative plural)
турбо́т (genitive plural)
турбо́тний

Uk-турбота.ogg


третій

来自原始斯拉夫語 *tretь。


трансгендер

transhénder (romanization)
трансге́ндера
трансге́ндери (nominative plural)
трансге́ндерів (genitive plural)
трансге́ндерка (feminine)
трансге́ндерний


упередження

uperédžennja (romanization)
упере́дження
упере́дження (nominative plural)
упере́джень (genitive plural)


увага

借自波蘭語 uwaga。

uváha (romanization)
ува́ги
ува́ги (nominative plural)
ува́г (genitive plural)


тупий

来自原始斯拉夫語 *tǫpъ。


традиція

tradýcija (romanization)
тради́ції
тради́ції (nominative plural)
тради́цій (genitive plural)

Uk-традиція.ogg


університет

universytét (romanization)
університе́ту
університе́ти (nominative plural)
університе́тів (genitive plural)
університе́тський

Uk-університет.ogg


товариство

tovarýstvo (romanization)
товари́ства
товари́ства (nominative plural)
товари́ств (genitive plural)

Uk-товариство.ogg


тріска

来自原始斯拉夫語 *trěska。


тісто

来自原始斯拉夫語 *těsto。


умова

来自波蘭語 umowa。

umóva (romanization)
умо́ви
умо́ви (nominative plural)
умо́в (genitive plural)


тісний

来自原始斯拉夫語 *těsnъ。


твоя

твій (tvij) 的主格單數陰性


траєкторія

trajektórija (romanization)
траєкто́рії
траєкто́рії (nominative plural)
траєкто́рій (genitive plural)


трохи

tróxy (romanization)
тро́шки (diminutive)
трі́шки (diminutive)


тривога

继承自原始斯拉夫語 *trьvoga。

tryvóha (romanization)
триво́ги
триво́ги (nominative plural)
триво́г (genitive plural)

Uk-тривога.ogg


упевнений

упе́внити 完 (upévnyty) 的被動態形容詞性過去時分詞


упевнений

upévnenyj (romanization)
упе́внено
упе́вненість (abstract-noun)

упе́внений (upévnenyj)（用在輔音之後或句首）和впе́внений (vpévnenyj)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


Господь

借自教會斯拉夫語 Господь (Gospodĭ)。


тисячоліття

tysjačolíttja (romanization)
тисячолі́ття
тисячолі́ття (nominative plural)
тисячолі́ть (genitive plural)


тягти

tjahtý (romanization)
потягти́ (perfective)

тягти́ (tjahtý) 和 тягну́ти (tjahnúty)、потягти́ (potjahtý)，以及 потягну́ти (potjahnúty) 屬於烏克蘭語中的具體動詞；其對應的抽象動詞分別為 тяга́ти (tjaháty) 和 потяга́ти (potjaháty)。


трагедія

trahédija (romanization)
траге́дії
траге́дії (nominative plural)
траге́дій (genitive plural)


гівно

源自原始斯拉夫語 *govьno。

hivnó (romanization)
гівна́
гівенце́ (diminutive)


гість

源自古東斯拉夫語 гость (gostĭ)，源自原始斯拉夫語 *gostь。

histʹ (romanization)
го́стя
го́сті (nominative plural)
госте́й (genitive plural)
го́стя (feminine)


одинадцятий

Uk-одинадцятий.ogg


дев'ятнадцять

Uk-дев'ятнадцять.ogg


тополя

繼承自原始斯拉夫語 *topoľa。

topólja (romanization)
топо́лі
топо́лі (nominative plural)
топо́ль (genitive plural)


шостий

源自原始斯拉夫語 *šestъ。

о шо́стій годи́ні


четвертий

源自古東斯拉夫語 четвьртъ (četvĭrtŭ)，源自原始斯拉夫語 *četvьrtъ (“第四”)。

Uk-четвертий.ogg

о четве́ртій годи́ні


тому

той (toj) 的與格陽性/中性單數


тому

той (toj) 的方位格陽性/中性單數


москаль

源自Московія (Moskovija)，指12世紀的莫斯科大公國。它最近的負面聯想起源於提到俄羅斯帝國軍隊的士兵，後來普遍適用於蘇聯軍隊和所有俄羅斯人。

moskálʹ (romanization)
москаля́
москалі́ (nominative plural)
москалі́в (genitive plural)
моска́лька (feminine)
моска́льський

Чи ти ві́риш, що москалі́ з'ї́ли все на́ше са́ло?

你（真的）相信俄羅斯人已經吃掉了我們所有的豬油嗎？

Čy ty víryš, ščo moskalí zʺjíly vse náše sálo?

俄羅斯人；俄羅斯帝國的居民；大俄羅斯人


дев'ять

源自原始斯拉夫語 *devętь，源自原始印歐語 *h₁néwn̥。


сир

繼承自原始斯拉夫語 *syrъ。

syr (romanization)
си́ру
сири́ (nominative plural)
сирі́в (genitive plural)
си́рний


транспорт

經由西歐語言衍生自拉丁語 trānsportāre。

tránsport (romanization)
тра́нспорту
тра́нспорти (nominative plural)
тра́нспортів (genitive plural)
тра́нспортний

Uk-транспорт.ogg


уявляти

ujavljáty (romanization)
уяви́ти (perfective)

Uk-уявляти.ogg


французький

Uk-французький.ogg


формальний

formálʹnyj (romanization)
форма́льно
форма́льність (abstract-noun)

Uk-формальний.ogg


фракція

frákcija (romanization)
фра́кції
фра́кції (nominative plural)
фра́кцій (genitive plural)

Uk-фракція.ogg


філологія

filolóhija (romanization)
філоло́гії
філологі́чний


функція

fúnkcija (romanization)
фу́нкції
фу́нкції (nominative plural)
фу́нкцій (genitive plural)


фотографія

fotohráfija (romanization)
фотогра́фії
фотогра́фії (nominative plural)
фотогра́фій (genitive plural)
фотографі́чний

Uk-фотографія.ogg


хвалити

讚揚，稱讚，表揚，誇獎，讚美


фінвал

finvál (romanization)
фінва́ла
фінва́ли (nominative plural)
фінва́лів (genitive plural)


фінік

fínik (romanization)
фі́ніка
фі́ніки (nominative plural)
фі́ніків (genitive plural)


філіжанка

filižánka (romanization)
філіжа́нки
філіжа́нки (nominative plural)
філіжа́нок (genitive plural)


усний

úsnyj (romanization)
у́сно
у́сність (abstract-noun)


хтивий

xtývyj (romanization)
хти́во
хти́вість (abstract-noun)


хвороба

xvoróba (romanization)
хворо́би
хворо́би (nominative plural)
хворо́б (genitive plural)

Uk-хвороба.ogg


харчування

харчува́ти (xarčuváty) + -а́ння (-ánnja)

Uk-харчування.ogg


хвилина

xvylýna (romanization)
хвили́ни
хвили́ни (nominative plural)
хвили́н (genitive plural)
хвили́нка (diminutive)

Uk-хвилина.ogg


фігура

fihúra (romanization)
фігу́ри
фігу́ри (nominative plural)
фігу́р (genitive plural)


хлопець

xlópecʹ (romanization)
хло́пця
хло́пці (nominative plural)
хло́пців (genitive plural)

Uk-хлопець.ogg


філософія

filosófija (romanization)
філосо́фії
філосо́фський
філософі́чний


фільтр

filʹtr (romanization)
фі́льтра
фі́льтри (nominative plural)
фі́льтрів (genitive plural)


філософ

filósof (romanization)
філо́софа
філо́софи (nominative plural)
філо́софів (genitive plural)


хронологія

xronolóhija (romanization)
хроноло́гії
хронологі́чний


цвях

cvjax (romanization)
цвяха́
цвяхи́ (nominative plural)
цвяхі́в (genitive plural)


хрест

xrest (romanization)
хреста́
хрести́ (nominative plural)
хресті́в (genitive plural)
хресто́вий
хре́сний


цікавий

cikávyj (romanization)
ціка́віший (comparative)
найцікаві́ший (superlative)
ціка́во

Uk-цікавий.ogg


худнути

xúdnuty (romanization)
сху́днути (perfective)

Uk-худнути.ogg


худий

来自原始斯拉夫語 *xudъ。


урядовий

Uk-урядовий.ogg


цвіркун

cvirkún (romanization)
цвіркуна́
цвіркуни́ (nominative plural)
цвіркуні́в (genitive plural)

Uk-цвіркун.ogg


фунікулер

funikulér (romanization)
фунікуле́ра
фунікуле́ри (nominative plural)
фунікуле́рів (genitive plural)
фунікуле́рний


чотирнадцять

Uk-чотирнадцять.ogg


федерація

federácija (romanization)
федера́ції
федера́ції (nominative plural)
федера́цій (genitive plural)

Uk-федерація.ogg


халепа

xálepa (romanization)
xalépa (romanization)
ха́лепи
хале́пи
ха́лепи (nominative plural)
хале́пи (nominative plural)
ха́леп (genitive plural)
хале́п (genitive plural)


чесність

čésnistʹ (romanization)
че́сності
че́сности


хвіст

来自原始斯拉夫語 *xvostъ。

xvist (romanization)
хвоста́
хвости́ (nominative plural)
хвості́в (genitive plural)


хмарочос

xmaročós (romanization)
хмарочо́са
хмарочо́си (nominative plural)
хмарочо́сів (genitive plural)


хірургія

xirurhíja (romanization)
хірургі́ї
хірургі́чний


чоловічий

来自чолові́к (čolovík) + -ий (-yj)。

Uk-чоловічий.ogg


чебрець

čebrécʹ (romanization)
чебрецю́
чебреце́вий

Uk-чебрець.ogg


утомлений

Uk-утомлений.ogg

утоми́ти 完 (utomýty) 的被動態形容詞性過去時分詞


утомлений

utómlenyj (romanization)
уто́млено
уто́мленість (abstract-noun)

Uk-утомлений.ogg

сто́млений

累的，疲的，疲倦的，疲累的

累的，疲的，疲倦的，疲累的


чути

čúty (romanization)
почу́ти (perfective)


цегла

céhla (romanization)
це́гли
цегляни́й
цеге́льний


цариця

carýcja (romanization)
цари́ці
цари́ці (nominative plural)
цари́ць (genitive plural)
цар (masculine)


числівник

čyslívnyk (romanization)
числі́вника
числі́вники (nominative plural)
числі́вників (genitive plural)


чверть

čvertʹ (romanization)
чве́рті
чве́рти
чве́рті (nominative plural)
чве́ртей (genitive plural)


чорногорський

Чорного́рія (Čornohórija) + -ський (-sʹkyj)


християнство

xrystyjánstvo (romanization)
христия́нства
христия́нства (nominative plural)
христия́нств (genitive plural)


цукерка

cukérka (romanization)
цуке́рки
цуке́рки (nominative plural)
цуке́рок (genitive plural)
цуке́рковий
цукерко́вий
цуке́рочка (diminutive)

Uk-цукерка.ogg


черга

čérha (romanization)
čerhá (romanization)
че́рги
черги́
че́рги (nominative plural)
черг (genitive plural)
чергови́й


хрін

来自原始斯拉夫語 *xrěnъ。

xrin (romanization)
хро́ну
хрі́ну
хрі́новий


церква

来自原始斯拉夫語 *cьrky。

cérkva (romanization)
це́ркви
церкви́ (nominative plural)
церко́в (genitive plural)
церко́вний


чисельний

число́ (čysló, “數字”) + -ний (-nyj)

čysélʹnyj (romanization)
чисе́льно
чисе́льність (abstract-noun)


устриця

繼承自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與俄語 у́стрица (ústrica)、白俄羅斯語 ву́стрыца (vústryca) 同源。

ústrycja (romanization)
у́стриці
у́стриці (nominative plural)
у́стриць (genitive plural)
у́стричний

Uk-устриця.ogg


частина

častýna (romanization)
части́ни
части́ни (nominative plural)
части́н (genitive plural)

Uk-частина.ogg


частий

来自原始斯拉夫語 *čęstъ。

částyj (romanization)
часті́ший (comparative)
найчасті́ший (superlative)
ча́сто


чемпіонат

čempionát (romanization)
чемпіона́ту
чемпіона́ти (nominative plural)
чемпіона́тів (genitive plural)

Uk-чемпіонат.ogg


хустка

xústka (romanization)
ху́стки
хустки́ (nominative plural)
хусто́к (genitive plural)
ху́сточка (diminutive)
хусти́нка (diminutive)
хусти́ночка (diminutive)
хусти́нонька (diminutive)


черевик

čerevýk (romanization)
череви́ка
череви́ки (nominative plural)
череви́ків (genitive plural)

Uk-черевик.ogg


цінний

cínnyj (romanization)
ці́нно
ці́нність (abstract-noun)

寶貴的，貴重的，有價值的


чорнозем

čornózem (romanization)
чорно́зему
чорно́земи (nominative plural)
чорно́земів (genitive plural)
чорнозе́мний
чорно́земний


чистий

来自原始斯拉夫語 *čistъ。


хижак

xyžák (romanization)
хижака́
хижаки́ (nominative plural)
хижакі́в (genitive plural)
хижа́чка (feminine)


хірург

xirúrh (romanization)
хіру́рга
хіру́рги (nominative plural)
хіру́ргів (genitive plural)


шафа

šáfa (romanization)
ша́фи
ша́фи (nominative plural)
шаф (genitive plural)


чотирикутник

čotyrykútnyk (romanization)
чотирику́тника
чотирику́тники (nominative plural)
чотирику́тників (genitive plural)

Uk-чотирикутник.ogg


хом'як

與俄語 хомя́к (xomják)、白俄羅斯語 хамя́к (xamják)、波蘭語 chomik同源。

xomʺják (romanization)
хом'яка́
хом'яки́ (nominative plural)
хом'які́в (genitive plural)


хвиля

xvýlja (romanization)
хви́лі
хви́лі (nominative plural)
хвиль (genitive plural)


хвиля

来自波蘭語 chwila。


чорна діра

čórna dirá (romanization)
чо́рної діри́
чо́рні ді́ри (nominative plural)
чо́рних ді́р (genitive plural)
ді́рка (diminutive)


фінансувати

finansuváty (romanization)
профінансува́ти (perfective)


цивілізація

cyvilizácija (romanization)
цивіліза́ції
цивіліза́ції (nominative plural)
цивіліза́цій (genitive plural)
цивілізаці́йний


читання

чита́ти (čytáty, “閱讀”, 動詞) + -ння (-nnja)。對照俄語 чте́ние (čténije)、白俄羅斯語 чыта́нне (čytánnje)、波蘭語 czytanie。

čytánnja (romanization)
чита́ння
чита́ння (nominative plural)
чита́нь (genitive plural)

чита́ти (čytáty) 的動詞性名詞：讀書，閱讀


трефа

tréfa (romanization)
тре́фи
тре́фи (nominative plural)
треф (genitive plural)


успіх

对比俄語 успех (uspex)。

úspix (romanization)
у́спіху
у́спіхи (nominative plural)
у́спіхів (genitive plural)


чавун

čavún (romanization)
чавуна́
чавуни́ (nominative plural)
чавуні́в (genitive plural)


кацап

源自цап (cap, “公山羊”)，带前缀ка- (ka-)，将蓄胡子的俄罗斯男人刻板地比作山羊， 对比каца́р (kacár, “彼得大帝”)。一常见的民间词源理论将该词解释为как-цап (kak-cap, “像公山羊的”)，派生自俄语как (kak, “像”)。
另一合理的词源理论认为其源自土耳其語 kasap (“屠夫”)，源自阿拉伯語 قَصَّاب (qaṣṣāb, “屠夫”)。对比克里米亞韃靼語 къасап (“屠夫”)、烏克蘭語 закаца́пити (zakacápyty, “杀戮”)、保加利亞語 касап (kasap, “屠夫”)和касапин (kasapin, “屠夫”)、塞爾維亞-克羅地亞語 kasap (“屠夫”)和kasapin (“屠夫”)和羅馬尼亞語 casap (“屠夫”)。

kacáp (romanization)
каца́па
каца́пи (nominative plural)
каца́пів (genitive plural)
каца́пка (feminine)
каца́пський
каца́пчик (diminutive)


цілісність

cílisnistʹ (romanization)
ці́лісності
ці́лісности


халіфат

最终源自阿拉伯語 خِلَافَة (ḵilāfa)。對照俄語 халифа́т (xalifát) 與 哈薩克語 халифат (xalifat)。

xalifát (romanization)
халіфа́ту
халіфа́ти (nominative plural)
халіфа́тів (genitive plural)


чотириста

Uk-чотириста.ogg


давати

源自原始斯拉夫語 *dāvàti。等同於да́ти (dáty) + -ва́ти (-váty)。

daváty (romanization)
да́ти (perfective)


хаос

借自古希臘語 χάος (kháos, “遼闊的鴻溝，虛空”)。


хуйло

源自 хуй (xuj)。

xujló (romanization)
хуйла́
ху́йла (nominative plural)

Путін хуйло, ла-ла-ла-ла, ла-ла-ла-ла, — лунає згори.

上面傳來「普京是個白痴，啦啦啦啦，啦啦啦啦」的聲音。

Putin xujlo, la-la-la-la, la-la-la-la, — lunaje zhory.

2016年March13日, Ruslan Gorovyi, “Пацани”, 出自 Казки на ніч:


чирва

čýrva (romanization)
чи́рви
чи́рви (nominative plural)
чирв (genitive plural)

紅心，紅桃 （花色 ♥）


бубна

búbna (romanization)
бу́бни
бу́бни (nominative plural)
бубн (genitive plural)


дати

源自原始斯拉夫語 *dati、原始波羅的-斯拉夫語 *dṓˀtei，源自原始印歐語 *dédeh₃ti (“給”)。

dáty (romanization)
дава́ти (imperfective)


дати

да́та (dáta) 的屈折变化形式：
屬格單數

да́та (dáta) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


думати

源自古東斯拉夫語 думати (dumati)，源自原始斯拉夫語 *dumati；派生自哥特語 𐌳𐍉𐌼𐌾𐌰𐌽 (dōmjan)或原始斯拉夫語 *dъmǫ。

dúmaty (romanization)
поду́мати (perfective)


сніп

源自原始斯拉夫語 *snopъ。

snip (romanization)
снопа́
снопи́ (nominative plural)
снопі́в (genitive plural)


штучний

Uk-штучний.ogg


шістнадцять

Uk-шістнадцять.ogg


швидкий

švydkýj (romanization)
шви́дший (comparative)
шви́дко
шви́дкість (abstract-noun)

Uk-швидкий.ogg


штовхати

štovxáty (romanization)
штовхну́ти (perfective)

Uk-штовхати.ogg


штрафувати

štrafuváty (romanization)
оштрафува́ти (perfective)

Uk-штрафувати.ogg


шибениця

šýbenycja (romanization)
ши́бениці
ши́бениці (nominative plural)
ши́бениць (genitive plural)


шахівниця

šaxivnýcja (romanization)
шахівни́ці
шахівни́ці (nominative plural)
шахівни́ць (genitive plural)


ядерний

Uk-ядерний.ogg

音頻 (я́дерний)


швидкоплинний

шви́дко (švýdko) + пли́нний (plýnnyj)

Uk-швидкоплинний.ogg


шестірня

šestirnjá (romanization)
шестірні́
шестерні́ (nominative plural)
шестере́нь (genitive plural)


шкіра

škíra (romanization)
шкі́ри
шкі́ри (nominative plural)
шкір (genitive plural)
шкі́рний
шкі́рка (diminutive)


я не знаю

Uk-я не знаю.ogg


щелепа

ščélepa (romanization)
ще́лепи
ще́лепи (nominative plural)
ще́леп (genitive plural)


шістдесят дев'ять

同源词有白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят дзе́вяць (šéscʹdzjesjat dzjévjacʹ)。


шахи

来自波蘭語 szachy。

šáxy (romanization)
ша́хів
ша́ховий


швидко

来自швидки́й (švydkýj, “快的，迅速的”, 形容词)。

švýdko (romanization)
шви́дше (comparative)
найшви́дше (superlative)


щоденник

ščodénnyk (romanization)
щоде́нника
щоде́нники (nominative plural)
щоде́нників (genitive plural)

Uk-щоденник.ogg


шкала Ріхтера

škalá Ríxtera (romanization)
шкали́ Рі́хтера

里氏地震規模，李氏地震分等標準，黎克特制震級


щасливий

ща́стя (ščástja) + -ли́вий (-lývyj)

ščaslývyj (romanization)
щасли́віший (comparative)
щасли́во

Uk-щасливий.ogg

неща́сний

高興的，愉快的，快樂的，幸福的

нещасли́вий

高興的，愉快的，快樂的，幸福的

高興的，愉快的，快樂的，幸福的


японський

Uk-японський.ogg


яловичина

Uk-яловичина.ogg


швидкість

швидки́й (švydkýj, “快的，迅速的”, 形容词) + -ість (-istʹ, 构成名词的后缀)。

švýdkistʹ (romanization)
шви́дкості
шви́дкости
шви́дкості (nominative plural)
шви́дкостей (genitive plural)

Uk-швидкість.ogg


яйцеклітина

jajceklitýna (romanization)
яйцекліти́ни
яйцекліти́ни (nominative plural)
яйцекліти́н (genitive plural)


шити

来自原始斯拉夫語 *šiti，来自原始印歐語 *syewH-。


яничар

janyčár (romanization)
янича́ра
янича́ри (nominative plural)
янича́рів (genitive plural)

土耳其新軍，土耳其禁衛軍


щедрість

ще́дрий (ščédryj) + -ість (-istʹ)

ščédristʹ (romanization)
ще́дрості
ще́дрости

Uk-щедрість.ogg


юрисдикція

jurysdýkcija (romanization)
юрисди́кції
юрисди́кції (nominative plural)
юрисди́кцій (genitive plural)
юрисдикці́йний


щорічний

ščoríčnyj (romanization)
щоро́ку
щорі́чно


яблуко розбрату

jábluko rózbratu (romanization)
я́блука ро́збрату
я́блука ро́збрату (nominative plural)
я́блук ро́збрату (genitive plural)


ікло

íklo (romanization)
і́кла
і́кла (nominative plural)
ікл (genitive plural)


єнот

jenót (romanization)
єно́та
єно́ти (nominative plural)
єно́тів (genitive plural)
єно́товий


єпископ

jepýskop (romanization)
єпи́скопа
єпи́скопи (nominative plural)
єпи́скопів (genitive plural)
єпи́скопський


якість

jákistʹ (romanization)
я́кості
я́кости
я́кості (nominative plural)
я́костей (genitive plural)


щітка

ščítka (romanization)
щі́тки
щітки́ (nominative plural)
щіто́к (genitive plural)


іменник

iménnyk (romanization)
іме́нника
іме́нники (nominative plural)
іме́нників (genitive plural)

Uk-іменник.ogg


індекс

índeks (romanization)
і́ндексу
і́ндекси (nominative plural)
і́ндексів (genitive plural)


шукати

šukáty (romanization)
нашука́ти (perfective)


імператриця

imperatrýcja (romanization)
імператри́ці
імператри́ці (nominative plural)
імператри́ць (genitive plural)
імпера́тор (masculine)


інститут

instytút (romanization)
інститу́ту
інститу́ти (nominative plural)
інститу́тів (genitive plural)

Uk-інститут.ogg


іноземний

Uk-іноземний.ogg


ієрархія

ijerárxija (romanization)
ієра́рхії
ієра́рхії (nominative plural)
ієра́рхій (genitive plural)
ієрархі́чний


інструкція

instrúkcija (romanization)
інстру́кції
інстру́кції (nominative plural)
інстру́кцій (genitive plural)

Uk-інструкція.ogg


інтенсивний

Uk-інтенсивний.ogg


ікона

ikóna (romanization)
іко́ни
іко́ни (nominative plural)
іко́н (genitive plural)
іко́нний


історичний

Uk-історичний.ogg


щирий

来自原始斯拉夫語 *ščirъ。

ščýryj (romanization)
щирі́ший (comparative)
щи́ро


інавгурація

inavhurácija (romanization)
інавгура́ції
інавгура́ції (nominative plural)
інавгура́цій (genitive plural)
інавгураці́йний


індустріалізація

industrializácija (romanization)
індустріаліза́ції
індустріаліза́ції (nominative plural)
індустріаліза́цій (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-індустріалізація.wav


ікра

来自原始斯拉夫語 *jьkra。


іноземна мова

inozémna móva (romanization)
інозе́мної мо́ви
інозе́мні мо́ви (nominative plural)
інозе́мних мо́в (genitive plural)


інтелігенція

Uk-інтелігенція.ogg


інцидент

incydént (romanization)
інциде́нту
інциде́нти (nominative plural)
інциде́нтів (genitive plural)

Uk-інцидент.ogg


іпотека

ipotéka (romanization)
іпоте́ки
іпоте́ки (nominative plural)
іпоте́к (genitive plural)


шпигун

špyhún (romanization)
шпигуна́
шпигуни́ (nominative plural)
шпигуні́в (genitive plural)
шпигу́нка (feminine)
шпигу́нський


існувати

Uk-існувати.ogg


їдальня

jidálʹnja (romanization)
їда́льні
їда́льні (nominative plural)
їда́лень (genitive plural)

Uk-їдальня.ogg


ґедзь

gedzʹ (romanization)
ґе́дзя
ґе́дзі (nominative plural)
ґе́дзів (genitive plural)
ґе́дзик (diminutive)


інфляція

infljácija (romanization)
інфля́ції
інфляці́йний

Uk-інфляція.ogg


інженер

inženér (romanization)
інжене́ра
інжене́ри (nominative plural)
інжене́рів (genitive plural)
інжене́рка (feminine)
інжене́рний
інжене́рський

Uk-інженер.ogg


ірландець

irlándecʹ (romanization)
ірла́ндця
ірла́ндці (nominative plural)
ірла́ндців (genitive plural)
ірла́ндка (feminine)


історія

istórija (romanization)
істо́рії
істо́рії (nominative plural)
істо́рій (genitive plural)

Uk-історія.ogg


імперія

impérija (romanization)
імпе́рії
імпе́рії (nominative plural)
імпе́рій (genitive plural)
імпе́рський


інструмент

instrumént (romanization)
інструме́нта
інструме́нти (nominative plural)
інструме́нтів (genitive plural)

Uk-інструмент.ogg


інструмент

Uk-інструмент.ogg


ґей

gej (romanization)
ґе́я
ґе́ї (nominative plural)
ґе́їв (genitive plural)


їстівний

来自古東斯拉夫語 ѣстовьнꙑи (ěstovĭnyi)。

Uk-їстівний.ogg


ідеал

ideál (romanization)
ідеа́лу
ідеа́ли (nominative plural)
ідеа́лів (genitive plural)


італійський

Іта́лія (Itálija) + -і́йський (-íjsʹkyj)

Uk-італійський.ogg

італі́йська мо́ва


існуючий

існува́ти (isnuváty) 的現在時主動態非完整體分詞


як тільки

що́йно

當，……就，一……就，一經

當，……就，一……就，一經


дід

源自原始斯拉夫語 *dědъ。

did (romanization)
ді́да
діди́ (nominative plural)
діді́в (genitive plural)

新年期間馬蘭卡節的啞劇演員

為治療而撒蠟的人（віск зливати (visk zlyvaty)）


дід

源自原始斯拉夫語 *dědъ。

did (romanization)
ді́да
діди́ (nominative plural)

平安夜所用的儀式性穀物（сніп (snip)）

平安夜晚餐時放在桌子上方或下面的乾草


щока

ščoká (romanization)
щоки́
що́ки (nominative plural)
щік (genitive plural)


яструб

繼承自古盧森尼亞語 ꙗ́струбъ (jástrub)。

jástrub (romanization)
я́струба
я́струби (nominative plural)
я́струбів (genitive plural)


ісламський

ісла́м (islám) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 исла́мский (islámskij)、白俄羅斯語 ісла́мскі (islámski)、波蘭語 islamski。


іскра

来自原始斯拉夫語 *jьskra。

ískra (romanization)
і́скри
і́скри (nominative plural)
і́скор (genitive plural)
іскрови́й
і́скорка (diminutive)


імунна система

imúnna systéma (romanization)
іму́нної систе́ми
іму́нні систе́ми (nominative plural)
іму́нних систе́м (genitive plural)


їх

вони́ (voný) 的屬格

вони́ (voný) 的賓格


курва

繼承自古盧森尼亞語 ку́рва (kúrva)。

kúrva (romanization)
ку́рви
ку́рви (nominative plural)
курв (genitive plural)


зле

злий (zlij) 的主格/賓格中性


колиска

kolýska (romanization)
коли́ски
коли́ски (nominative plural)
коли́ск (genitive plural)

Uk-колиска.ogg


застудити

源自за- (za-) + студи́ти (studýty)。對照俄語 застуди́ть (zastudítʹ)、白俄羅斯語 застудзі́ць (zastudzícʹ)。

zastudýty (romanization)
засту́джувати (imperfective)


мигдаль

myhdálʹ (romanization)
мигда́ля
мигда́лі (nominative plural)
мигда́лів (genitive plural)


мева

méva (romanization)
ме́ви
ме́ви (nominative plural)
мев (genitive plural)


бога

бог (boh) 的屬格/賓格單數


ваше

ваш (vaš) 的主格/賓格單數中性


морожене

源自моро́жений (moróženyj, “凍結的”)，源自моро́зити (morózyty, “凍結”)。


губи

參見губа́ (hubá)。

губа́ (hubá) 的屬格單數


губи

參見губа́ (hubá)。

губа́ (hubá) 的主格/賓格/呼格複數


губи

參見губа́ (hubá)。

гриби́ m 複 (hrybý)之同義詞。


губи

請參閲主詞條的词源章節。

губи́ти 非完 (hubýty) 的第二人稱單數命令式


животе

живі́т (žyvít) 的呼格單數


законе

зако́н (zakón) 的呼格單數


ним

він (vin) 的工具格

воно́ (vonó) 的工具格


пака

páka (romanization)
па́ки
па́ки (nominative plural)
пак (genitive plural)


Рівне

Rívne (romanization)
Рі́вного
рі́вненський

羅夫諾（城市名，位於烏克蘭）


Миколаїв

Mykolájiv (romanization)
Микола́єва
микола́ївський

Uk-Миколаїв.ogg

尼古拉耶夫（城市名，位於烏克蘭）


Енергодар

ене́ргія (enérhija, “能源”) + -о- (-o-) + дар (dar, “禮物”)，作为扎波罗热热电站（及後來的扎波罗热核电站）工人的城镇而命名。

Enerhodár (romanization)
Енергода́ру
енергода́рський

埃涅爾戈達爾（城市名，位於烏克蘭扎波羅熱 州）


Черкаси

Čerkásy (romanization)
Черка́с
черка́ський

Uk-Черкаси.ogg

切爾卡瑟（城市名，位於烏克蘭）


їдиш

借自意第緒語 ייִדיש (yidish)。


Луцьк

盧茨克（城市，行政中心名，位於烏克蘭沃倫 州）


іврит

借自希伯來語 עִבְרִית (ivrít)。

ivrýt (romanization)
іври́ту
іври́тський


правду

пра́вда (právda) 的賓格單數


Ужгород

Úžhorod (romanization)
У́жгорода
у́жгородський

Uk-Ужгород.ogg

乌日霍罗德（城市，行政中心名，位於烏克蘭外喀爾巴阡 州）


Сєвєродонецьк

借自俄語 Северодоне́цк m (Severodonéck)，源自 Се́верский Доне́ц m (Séverskij Donéc, 河流名) + -ск m (-sk)。

Sjevjerodonécʹk (romanization)
Сєвєродоне́цька
сєвєродоне́цький

Uk-Сєвєродонецьк.ogg

北頓涅茨克（城市名，位於烏克蘭盧甘斯克 州）


гусениця

繼承自原始斯拉夫語 *ǫsěnica。

húsenycja (romanization)
гу́сениці
гу́сениці (nominative plural)
гу́сениць (genitive plural)
гу́сеничний

Uk-гусениця.ogg


гусениця

繼承自原始斯拉夫語 *ǫsěnica。

Uk-гусениця.ogg


пут

пу́то (púto) 的屬格複數


пива

пи́во (pývo) 的屬格單數


від-

繼承自原始斯拉夫語 *otъ-；參見*otъ。


Держдума

Держа́вна ду́ма (Deržávna dúma) 的首字母縮略詞，同時也是仿譯自俄語 Госду́ма (Gosdúma)。

國家杜馬 （俄羅斯議會下院）


руський

繼承自古東斯拉夫語 русьскъ (rusĭskŭ)。等價於 русь (rusʹ) + -ський (-sʹkyj)。

Uk-руський.ogg

羅斯的 （與羅斯或基輔羅斯有關的）

ру́ська земля́

羅斯的土地，东斯拉夫人的土地


країни

краї́на (krajína) 的屈折变化形式：
屬格單數

краї́на (krajína) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


боснійський

源自 Бо́снія (Bósnija) + -ський (-sʹkyj)。

босні́йська мо́ва


Європи

Євро́па (Jevrópa) 的屬格單數


росіянин

rosijányn (romanization)
росія́нина
росія́ни (nominative plural)
росія́н (genitive plural)
росія́нка (feminine)

Uk-росіянин.ogg

він росія́нин


росіянка

rosijánka (romanization)
росія́нки
росія́нки (nominative plural)
росія́нок (genitive plural)
росія́нин (masculine)

вона́ росія́нка


єдваб

借自波蘭語 jedwab。

jedváb (romanization)
єдва́ба
єдва́би (nominative plural)
єдва́бів (genitive plural)


Іванко

Ivánko (romanization)
Іва́нка
Іва́нка (nominative plural)
Іва́нк (genitive plural)

Іван (Ivan)男性人名的指小詞，Ivanko，，等價於英語Johnny


Андрійко

Andríjko (romanization)
Андрі́йка
Андрі́йка (nominative plural)
Андрі́йк (genitive plural)

Андрі́й (Andríj)的愛稱、指小詞


Єгор

與白俄羅斯語 Яго́р (Jahór) 和俄語 Его́р (Jegór) 同源。

Jehór (romanization)
Єго́ра
Єго́ри (nominative plural)
Єго́рів (genitive plural)


инший

і́нший (ínšyj)的另一種寫法


ночі

ніч (nič) 的屈折变化形式：
屬格/與格/方位格單數

ніч (nič) 的屈折变化形式：
主格/賓格/呼格複數


тижня

ти́ждень (týždenʹ) 的屬格單數


ґвинт

gvynt (romanization)
ґви́нта
ґви́нти (nominative plural)
ґви́нтів (genitive plural)
ґвинтови́й
ґви́нтик (diminutive)

гвинт (hvynt)的另一種寫法


щодня

源自 що (ščo) + дня (dnja, “日”)。對照波蘭語 co dnia。


ирід

ýrid (romanization)
и́рода
и́роди (nominative plural)
и́родів (genitive plural)

і́род (írod)的另一種寫法


вечора

ве́чір (véčir) 的屬格單數


гвинт

hvynt (romanization)
гви́нта
гви́нти (nominative plural)
гви́нтів (genitive plural)


щоночі

源自 що- (ščo-) + но́чі (nóči)，ніч (nič, “夜晚”)的屬格。


ірод

源自 І́род (Írod, “希律，希律王”)。

írod (romanization)
і́рода
і́роди (nominative plural)
і́родів (genitive plural)


щороку

源自 що- (ščo-) + ро́ку (róku)，рік (rik, “年”)的屬格單數。


щовечора

源自 що- (ščo-) + ве́чора (véčora)，ве́чір (véčir, “晚上”)的屬格單數。對照波蘭語 co wieczór。


їден

繼承自原始斯拉夫語 *edьnъ，最終繼承自原始印歐語 *óynos (“一”)。

jidén (romanization)
їдна́ (feminine)
їдне́ (neuter)
їдне́нький

оди́н (odýn)的另一種寫法


щотижня

源自 що- (ščo-) + ти́жня (týžnja)，ти́ждень m (týždenʹ, “星期，週”)的屬格單數。


авіаудар

aviaudár (romanization)
авіауда́ру
авіауда́ри (nominative plural)
авіауда́рів (genitive plural)


щоденний

源自 що- (ščo-) + де́нний (dénnyj)。對照白俄羅斯語 штодзённы (štodzjonny) 和波蘭語 codzienny。

Uk-щоденний.ogg


щомісячний

源自 що- (ščo-) + мі́сячний (mísjačnyj)。對照白俄羅斯語 штоме́сячны (štomjésjačny) 和波蘭語 comiesięczny。

ščomísjačnyj (romanization)
щомі́сячно
щомі́сяця


ґвара

借自波蘭語 gwara。

gvára (romanization)
ґва́ри
ґва́ри (nominative plural)
ґвар (genitive plural)

一種語言的子方言（尤指波蘭語）

在利沃夫使用的這種子方言：льві́вська ґва́ра (lʹvívsʹka gvára)


щотижневий

що- (ščo-) + ти́ждень (týždenʹ, “週，星期”) + -е́вий (-évyj)