жарко

Мені́ жа́рко


тихий

繼承自原始斯拉夫語 *tixъ。

týxyj (romanization)
тихі́ший (comparative)
ти́хший (comparative)
найтихі́ший (superlative)
найти́хший (superlative)
ти́хо


чисто

來自чи́стий (čýstyj) + -о (-o)。

У них вдо́ма ду́же чи́сто.


жаль

繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

(一個人) 感到遺憾，憐憫


старший

нові́ший

стари́й (starýj)的比較級

моло́дший

стари́й (starýj)的比較級

стари́й (starýj)的比較級
老的，更古老的

стари́й (starýj)的比較級
上了年紀的


хороший

來自古東斯拉夫語 хорошь (xorošĭ)。

xoróšyj (romanization)
кра́щий (comparative)
лі́пший (comparative)
до́бре

Uk-хороший.ogg


ветхий

來自古東斯拉夫語 ветъхъ (vetŭxŭ)，來自原始斯拉夫語 *vetъxъ (“老，古舊”)。


великий

來自原始斯拉夫語 *velikъ。

velýkyj (romanization)
бі́льший (comparative)
найбі́льший (superlative)
величина́ (abstract-noun)

Uk-великий.ogg


дерзкий

繼承自原始斯拉夫語 *dьrzъkъ。


дикий

來自原始斯拉夫語 *dikъ。


дорога

來自原始斯拉夫語 *dorga。

дороги́й (dorohýj) 的陰性主格單數


зимний

繼承自原始斯拉夫語 *zimьnъ。可分析為зима́ (zymá) + -ний (-nyj)。
與зи́мній (zýmnij)相關。


гладкий

繼承自原始斯拉夫語 *gladъkъ。

hládkyj (romanization)
hladkýj (romanization)
гла́дший (comparative)
гла́дко
гла́дкість (abstract-noun)

Uk-гладкий.ogg

音頻 (гладки́й)


дальше

да́льший (dálʹšyj) 的主格/賓格中性單數


кара

請參閲主詞條的词源章節。

ка́рий (káryj) 的陰性主格單數


короткий

來自原始斯拉夫語 *kortъkъ。

korótkyj (romanization)
коро́тший (comparative)

Uk-короткий.ogg


легкий

繼承自原始斯拉夫語 *lьgъkъ。

lehkýj (romanization)
ле́гший (comparative)
найле́гший (superlative)
ле́гко
ле́гкість (abstract-noun)
леге́нький (diminutive)


легко

Мені́ ле́гко говори́ти украї́нською.

說烏克蘭語對我來說很輕鬆。


правильно

來自пра́вильний (právylʹnyj) + -о (-o)。

Uk-правильно.ogg


прекрасно

Uk-прекрасно.ogg


маленький

Uk-маленький.ogg


радий

繼承自原始斯拉夫語 *radъ。

rádyj (romanization)
ра́до
ра́дість (abstract-noun)


нищий

繼承自原始斯拉夫語 *niščь。


руда

руди́й (rudýj) 的陰性主格單數


очевидно

очеви́дний (očevýdnyj, 形容詞)的副詞形式。

Uk-очевидно.ogg


старше

ста́рший (stáršyj) 的主格/賓格中性單數


страшно

來自страшни́й (strašnýj) + -о (-o)。

Uk-страшно.ogg

мо́торошно

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

жахли́во

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

бо́язко

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

бо́язно

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

Мені́ стра́шно


строгий

繼承自原始斯拉夫語 *strogъ。

stróhyj (romanization)
стро́го (comparative)
стро́гість (abstract-noun)

Uk-строгий.ogg


схожий

sxóžyj (romanization)
схо́жість (abstract-noun)


талий

繼承自原始斯拉夫語 *talъ。與та́нути (tánuty, “融化，解凍”)相關。


тонкий

繼承自古東斯拉夫語 тънъкъ (tŭnŭkŭ)，來自原始斯拉夫語 *tьnъkъ。

tonkýj (romanization)
tónkyj (romanization)
то́нший (comparative)


тяжко

來自тя́жкий (tjážkyj) + -о (-o)。


холодно

Uk-холодно.ogg

Мені́ хо́лодно

Сього́дні ду́же хо́лодно.


широкий

來自原始斯拉夫語 *širokъ。

šyrókyj (romanization)
ши́рший (comparative)
найши́рший (superlative)

Uk-широкий.ogg


ярка

ярки́й (jarkýj) 的陰性單數


тепла

те́плий (téplyj) 的陰性主格單數


тепло

Сього́дні ду́же те́пло.


другу

дру́гий (drúhyj) 的陰性賓格單數


німецький

Uk-німецький.ogg


англійський

Uk-англійський.ogg

англі́йська мо́ва


інший

源自原始斯拉夫語 *(j)inъ的比較級。與俄語 ино́й (inój), 白俄羅斯語 іншы (inšy)同源。


вірменський

Uk-вірменський.ogg

вірме́нська мо́ва


американський

Uk-американський.ogg


іспанський

Іспа́нець (Ispánecʹ) + -ський (-sʹkyj)。與俄語 испа́нский (ispánskij), 白俄羅斯語 іспа́нскі (ispánski), 波蘭語 hiszpański等同源。

Uk-іспанський.ogg


багатий

源自原始斯拉夫語 *bogatъ。

Uk-багатий.ogg


білий

源自原始斯拉夫語 *bělъ。


зелений

來自古東斯拉夫語 зеленъ (zelenŭ)，來自原始斯拉夫語 *zelenъ。

Uk-зелений.ogg


червоний

源自原始斯拉夫語 *čьrvenъ，*čьrviti (“染成紅色”)的被動分詞，源自*čьrvь (“蟲”)，指某些可製成紅色染料的蟲子。

Uk-червоний.ogg


гарячий

Uk-гарячий.ogg


жовтий

源自原始斯拉夫語 *žьltъ


вузький

源自古東斯拉夫語 оузъкъ (uzŭkŭ) ← 原始斯拉夫語 *ǫzъkъ。

Uk-вузький.ogg


голий

源自原始斯拉夫語 *golъ ← 原始印歐語 *galw- (“裸體的；禿的”)。


жадібний

Uk-жадібний.ogg


жовтогарячий

[ˌʒɔftɔɦɑˈrʲɑt͡ʃɪj]

Uk-жовтогарячий.ogg


довгий

源自原始斯拉夫語 *dьlgъ ← 原始印歐語 *dl̥h₁gʰós。


дурний

源自原始斯拉夫語 *durьnъ。


залізний

Uk-залізний.ogg


задоволений

Uk-задоволений.ogg


західний

Uk-західний.ogg


золотий

Uk-золотий.ogg


квадратний

Uk-квадратний.ogg


китайський

Uk-китайський.ogg


коричневий

Uk-коричневий.ogg


лютий

繼承自原始斯拉夫語 *ľutъ。同源詞包括波蘭語 luty (“二月”)。

ljútyj (romanization)
люті́ший (comparative)
найлюті́ший (superlative)


красивий

Uk-красивий.ogg


космічний

Uk-космічний.ogg


кислий

源自原始斯拉夫語 *kys(ь)lъ。


місцевий

Uk-місцевий.ogg


майбутній

Uk-майбутній.ogg


мішаний

Uk-мішаний.ogg


чорний

源自原始斯拉夫語 *čьrnъ ← 原始印歐語 *kr̥snós (“黑色”)。與白俄羅斯語 чорны (čórny), 俄語 чёрный (čórnyj), 教會斯拉夫語 чрънъ (črŭnŭ, “黑色”), 保加利亞語 черен (čeren), 塞爾維亞-克羅地亞語 црн/crn, 斯洛文尼亞語 črn, 斯洛伐克語 čierny; 挪威語、瑞典語 harr, 梵語 कृष्ण (kṛṣṇa), 古普魯士語 kirsnan (“黑色”)等同源。


здоровий

源自古東斯拉夫語 здоровъ (zdorovŭ) ← 原始斯拉夫語 *sъdorvъ。

Uk-здоровий.ogg


музичний

Uk-музичний.ogg


малий

源自古東斯拉夫語 малъ (malŭ) ← 原始斯拉夫語 *malъ。與俄語 малый (malyj)同源。


мілкий

源自古東斯拉夫語 мѣлъкъ (mělŭkŭ) ← 原始斯拉夫語 *mělъkъ。


молодий

繼承自原始斯拉夫語 *moldъ。

molodýj (romanization)
моло́дший (comparative)
наймоло́дший (superlative)
мо́лодо

Uk-молодий.ogg


мертвий

源自原始斯拉夫語 *mьrtvъ ← 原始印歐語 *mr̥twós, *mr̥tós，源自詞根*mr̥-, *mer- (“死”)。

Uk-мертвий.ogg


національний

Uk-національний.ogg


німий

源自古東斯拉夫語 нѣмъ (němŭ) ← 原始斯拉夫語 *němъ。可能源自原始印歐語 *mem- (“咕噥”)或*nē-mn- (“不說話”)。


низький

源自原始斯拉夫語 *nizъkъ ← 原始印歐語 *ni-，與俄語 низкий (nizkij)同源。

Uk-низький.ogg


оранжевий

Uk-оранжевий.ogg


незалежний

не (ne) + зале́жний (zaléžnyj)

nezaléžnyj (romanization)
незале́жно
незале́жність (abstract-noun)

Uk-незалежний.ogg


осінній

Uk-осінній.ogg


особовий

Uk-особовий.ogg


новий

源自原始斯拉夫語 *novъ ← 原始印歐語 *néwos。


підземний

源自під- (pid-) + зе́мний (zémnyj)。對比俄語 подзе́мный (podzémnyj), 波蘭語 podziemny, 捷克語 podzemní。

Uk-підземний.ogg


питальний

Uk-питальний.ogg


партійний

Uk-партійний.ogg

Центральний Комітет був і завжди буде для нас вищим керівним партійним органом.
Centralʹnyj Komitet buv i zavždy bude dlja nas vyščym kerivnym partijnym orhanom.
The Central Committee has been and always will be for us the supreme governing body of the party.

1957, Андрій Головко, II, 465:


політичний

Uk-політичний.ogg


повний

源自原始斯拉夫語 *pьlnъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *pílˀnas ← 原始印歐語 *pl̥h₁nós。


приголосний

Uk-приголосний.ogg


приватний

Uk-приватний.ogg


польський

等同於по́ле (póle) + -ський (-sʹkyj)。

Uk-польський.ogg

по́льська мо́ва


поганий

源自古東斯拉夫語 поганъ (poganŭ, “異教徒”) ← 拉丁語 paganus (“異教徒”)。

pohányj (romanization)
гі́рший (comparative)
пога́но

Uk-поганий.ogg


світлий

Uk-світлий.ogg


серйозний

Uk-серйозний.ogg


російський

Uk-російський.ogg

росі́йська мо́ва


радянський

來自рад(а) + [н] (rad(a) + [n]) + -ський (-sʹkyj)。對照波蘭語 radziecki。

radjánsʹkyj (romanization)
радя́нськіший (comparative)
найрадя́нськіший (superlative)

Uk-радянський.ogg

Сою́з Радя́нських Соціалісти́чних Респу́блік

Sojúz Radjánsʹkyx Socialistýčnyx Respúblik

Украї́нська Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка

Ukrajínsʹka Radjánsʹka Socialistýčna Respúblika


складовий

Uk-складовий.ogg


синій

繼承自原始斯拉夫語 *siňь。

sýnij (romanization)
сині́ший (comparative)
найсині́ший (superlative)


смачний

Uk-смачний.ogg


сліпий

繼承自原始斯拉夫語 *slěpъ。

slipýj (romanization)
сліпота́ (abstract-noun)


сонячний

Uk-сонячний.ogg


солодкий

繼承自原始斯拉夫語 *soldъkъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *salHdus，最终源自原始印歐語 *seh₂l-。

solódkyj (romanization)
соло́дший (comparative)
найсоло́дший (superlative)
со́лодко
соло́дкість (abstract-noun)

Uk-солодкий.ogg


справжній

Uk-справжній.ogg

Цей буди́нок — спра́вжній скарб.


добрий

源自原始斯拉夫語 *dobrъ。


азербайджанський

Азербайджа́н (Azerbajdžán) + -ський (-sʹkyj)


український

Uk-український.ogg

украї́нська мо́ва


східний

Uk-східний.ogg


зелен

зеле́ний (zelényj) 的短形式


єврейський

євре́й (jevréj) + -ський (-sʹkyj)。對比俄語 евре́йский (jevréjskij)、白俄羅斯語 яўрэ́йскі (jaŭréjski)。


босий

來自原始斯拉夫語 *bosъ。


демократичний

源自демокра́тія (demokrátija, “民主”) + -и́чний (-ýčnyj)。對比俄語 демократи́чный (demokratíčnyj)、白俄羅斯語 дэмакраты́чны (demakratýčny)、波蘭語 demokratyczny。

demokratýčnyj (romanization)
демократи́чно
демократи́чність (abstract-noun)


австрійський

源自 А́встрія (Ávstrija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。


антиамериканський

анти- (anty-) + американський (amerykansʹkyj)


австралійський

来自Австра́лія (Avstrálija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。对比俄語 австрали́йский (avstralíjskij)、白俄羅斯語 аўстралі́йскі (aŭstralíjski)、波蘭語 australijski。


арабський

Uk-арабський.ogg

ара́бська мо́ва


багатомовний

bahatomóvnyj (romanization)
багатомо́вність (abstract-noun)

Uk-багатомовний.ogg

同類詞：двомо́вний (dvomóvnyj)、одномо́вний (odnomóvnyj)


албанський

алба́нець (albánecʹ) + -ський (-sʹkyj)

алба́нська мо́ва


брудний

借自波蘭語 brudny。

Uk-брудний.ogg


безпечний

来自波蘭語 bezpieczny。等價於 безпе́ка (bezpéka) + -ний (-nyj)

Uk-безпечний.ogg


безвідповідальний

без- (bez-) + відповідальний (vidpovidalʹnyj, “負責任的”)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-безвідповідальний.wav


безіменний

来自原始斯拉夫語 *bezimenьnъ。

Uk-безіменний.ogg


болгарський

болга́рська мо́ва


безволосий

来自без- (bez-) + во́лос (vólos, “毛”) + -ий (-yj)。对比俄語 безволо́сый (bezvolósyj)、白俄羅斯語 безвало́сы (bjezvalósy)、波蘭語 bezwłosy、捷克語 bezvlasý。


безробітний

来自без- (bez-) + робо́та (robóta) + -ний (-nyj)。与俄語 безрабо́тный (bezrabótnyj)和波蘭語 bezrobotny同源。


багаторічний

багато- (bahato-, “多”) + рік (rik, “年”) + -ний (-nyj)


автоматичний

来自автома́т (avtomát) + -и́чний (-ýčnyj)。对比俄語 автомати́ческий (avtomatíčeskij)、白俄羅斯語 аўтаматы́чны (aŭtamatýčny)、波蘭語 automatyczny。


агресивний

来自法語 agressif，词尾加-ний (-nyj)。对比俄語 агресси́вный (agressívnyj)、白俄羅斯語 агрэсы́ўны (ahresýŭny)、波蘭語 agresywny。

ahresývnyj (romanization)
агреси́вно
агреси́вність (abstract-noun)

Uk-агресивний.ogg

好鬥，好戰的，侵略的，愛尋釁的


бідний

来自原始斯拉夫語 *bědьnъ。

bídnyj (romanization)
бідні́ший (comparative)


білоруський

Бі́ла Ру́сь (Bíla Rúsʹ) + -ський (-sʹkyj)

білору́ська мо́ва


важкий

与白俄羅斯語 ва́жкі (vážki)同源。

važkýj (romanization)
ва́жчий (comparative)
найва́жчий (superlative)
ва́жко
ва́жкість (abstract-noun)


вдячний

Uk-вдячний.ogg


безсмертний

безсме́ртя (bezsmértja, “不朽”) + -ний (-nyj)。对比俄語 бессме́ртный (bessmértnyj)、白俄羅斯語 бессмяро́тны (bjessmjarótny)。

Uk-безсмертний.ogg


вагітний

Uk-вагітний.ogg


британський

来自Брита́нія (Brytánija) + -ський (-sʹkyj)。对比俄語 брита́нский (británskij)、白俄羅斯語 брыта́нскі (brytánski)。


анонімний

源自古希臘語 ᾰ̓νώνῠμος (anṓnumos, “没有名字”)，来自ᾰ̓ν- (an-, “un-”)加ὄνῠμᾰ (ónuma)，ὄνομᾰ (ónoma, “名字”)的伊歐里斯和多利亞方言形式。对比俄語 анони́мный (anonímnyj)、白俄羅斯語 анані́мны (ananímny)。

anonímnyj (romanization)
аноні́мно
аноні́мність (abstract-noun)


безцінний

来自без- (bez-) + ціна́ (ciná, “價錢”) + -ний (-nyj)。对比俄語 бесце́нный (bescénnyj)、白俄羅斯語 бясцэ́нны (bjascénny)、波蘭語 bezcenny。

bezcínnyj (romanization)
безці́нність (abstract-noun)


ввічливий

vvíčlyvyj (romanization)
вві́чливо
вві́чливість (abstract-noun)

Uk-ввічливий.ogg

че́мний

斯文的，有禮貌的，客氣的

невві́чливий

斯文的，有禮貌的，客氣的

нече́мний

斯文的，有禮貌的，客氣的

斯文的，有禮貌的，客氣的


вологий

Uk-вологий.ogg


великодушний

Uk-великодушний.ogg


верхній

来自原始斯拉夫語 *vьrхьnъ。

Uk-верхній.ogg


венеціанський

可能来自意大利語 veneziano + -ський (-sʹkyj)。对比俄語 венециа́нский (veneciánskij)、白俄羅斯語 венецыя́нскі (vjenjecyjánski)。


видатний

ви́датися (výdatysja) + -ний (-nyj)，可能受波蘭語 wydatny影响。

vydatnýj (romanization)
вида́тність (abstract-noun)

Uk-видатний.ogg


винятковий

来自ви́няток (výnjatok, “異常”) + -о́вий (-óvyj)。与波蘭語 wyjątkowy同源。

Uk-винятковий.ogg

異常的，超常的，特異的，非凡的，特殊的


воєнний

Uk-воєнний.ogg


впливовий

Uk-впливовий.ogg


восьмий

来自原始斯拉夫語 *osmъ。

Uk-восьмий.ogg


відповідний

来自ві́дповідь (vídpovidʹ) + -ний (-nyj)。

Uk-відповідний.ogg


внутрішній

源自原始斯拉夫語 *vъnǫtrьnъ。

Uk-внутрішній.ogg


веселий

来自原始斯拉夫語 *veselъ。

Uk-веселий.ogg


відомий

vidómyj (romanization)
відо́мо
відо́мість (abstract-noun)

Uk-відомий.ogg


ворожий

во́рог (vóroh, “敌人”) + -ий (-yj)。

Uk-ворожий.ogg


відсутній

vidsútnij (romanization)
відсу́тність (abstract-noun)

Uk-відсутній.ogg


відповідальний

Uk-відповідальний.ogg


взаємний

来自原始斯拉夫語 *ѵъ + *zajьmъ + -ний (-nyj)。与俄語 взаи́мный (vzaímnyj)、白俄羅斯語 узае́мны (uzajémny)、波蘭語 wzajemny同源。

vzajémnyj (romanization)
взає́мно
взає́мність (abstract-noun)

Uk-взаємний.ogg


віртуальний

Uk-віртуальний.ogg


вічний

víčnyj (romanization)
ві́чно
ві́чність (abstract-noun)


глибокий

来自原始斯拉夫語 *glǫbokъ。

hlybókyj (romanization)
гли́бший (comparative)
найгли́бший (superlative)
гли́боко
глибо́ко
глибина́ (abstract-noun)

Uk-глибокий.ogg


глухий

来自原始斯拉夫語 *gluxъ。

hluxýj (romanization)
глу́хо
глу́хість (abstract-noun)


гнилий

来自原始斯拉夫語 *gňilъ。


голодний

Uk-голодний.ogg


гордий

来自原始斯拉夫語 *gъrdъ。


гостинний

Uk-гостинний.ogg


гострий

来自原始斯拉夫語 *ostrъ。

Uk-гострий.ogg


гомосексуальний

来自гомосексуа́л (homoseksuál) + -ний (-nyj)。对比俄語 гомосексуа́льный (gomoseksuálʹnyj)、波蘭語 homoseksualny。

homoseksuálʹnyj (romanization)
гомосексуа́льно
гомосексуа́льність (abstract-noun)


готовий

来自原始斯拉夫語 *gotovъ。

hotóvyj (romanization)
гото́вність (abstract-noun)
гото́вість (abstract-noun)

Uk-готовий.ogg


грецький

гре́цька мо́ва


давальний

Uk-давальний.ogg


грубий

来自原始斯拉夫語 *grǫbъ。


грізний

来自原始斯拉夫語 *grozьnъ。

Uk-грізний.ogg


гіркий

来自原始斯拉夫語 *gorьkъ。


дванадцятий

Uk-дванадцятий.ogg


двомовний

dvomóvnyj (romanization)
двомо́вність (abstract-noun)

同類詞：багатомо́вний (bahatomóvnyj)、одномо́вний (odnomóvnyj)


гірший

来自原始斯拉夫語 *gořьjь。同源词有白俄羅斯語 го́ршы (hóršy)和波蘭語 gorszy.

лі́пший

пога́ний (pohányj)的比較級：更壞的，更糟的，比較壞的

пога́ний (pohányj)的比較級：更壞的，更糟的，比較壞的


грузинський

грузи́нська мо́ва


дев'ятий

来自原始斯拉夫語 *devętъ。


доконаний

Uk-доконаний.ogg


дешевий

dešévyj (romanization)
деше́вший (comparative)
найдеше́вший (superlative)
де́шево

Uk-дешевий.ogg


дерев'яний

Uk-дерев'яний.ogg


десятий

来自原始斯拉夫語 *desętъ。

Uk-десятий.ogg


достатній

dostátnij (romanization)
доста́тньо
доста́тність (abstract-noun)

Uk-достатній.ogg


другий

来自原始斯拉夫語 *drugъ。


домашній

дім (dim, “家”) + -шній (-šnij, 构成形容词的后缀)。对比俄語 дома́шний (domášnij)、白俄羅斯語 дама́шні (damášni)。

Uk-домашній.ogg


досконалий

Uk-досконалий.ogg


дощовий

Uk-дощовий.ogg


атлантичний

Атла́нтика (Atlántyka) + -и́чний (-ýčnyj)

Uk-атлантичний.ogg


еротичний

色情的，引起性慾的，性愛的


жорстокий

žorstókyj (romanization)
жорсто́ко
жорсто́кість (abstract-noun)

Uk-жорстокий.ogg


жахливий

Uk-жахливий.ogg


жіночий

Uk-жіночий.ogg


ефективний

Uk-ефективний.ogg


загальний

zahálʹnyj (romanization)
зага́льно
зага́льність (abstract-noun)

Uk-загальний.ogg


елементарний

elementárnyj (romanization)
елемента́рно
елемента́рність (abstract-noun)

Uk-елементарний.ogg


здібний

zdíbnyj (romanization)
зді́бність (abstract-noun)

Uk-здібний.ogg

善於的，聰明的，聰穎的，靈巧的


задній

за́дня полови́на


егоїстичний

Uk-егоїстичний.ogg


електронний

Uk-електронний.ogg


згодний

Uk-згодний.ogg


заборонений

Uk-заборонений.ogg


звичайний

Uk-звичайний.ogg


злий

来自原始斯拉夫語 *zъlъ。

zlyj (romanization)
злі́ший (comparative)
зло


задовільний

与白俄羅斯語 здаво́льны (zdavólʹny)同源。

zadovílʹnyj (romanization)
задові́льно
задові́льність (abstract-noun)

Uk-задовільний.ogg


зайнятий

Uk-зайнятий.ogg


екстремальний

ekstremálʹnyj (romanization)
екстрема́льно
екстрема́льність (abstract-noun)


зрілий

zrílyj (romanization)
зрі́лість (abstract-noun)


класичний

Uk-класичний.ogg


колишній

Uk-колишній.ogg


зручний

zrúčnyj (romanization)
зручні́ший (comparative)
найзручні́ший (superlative)
зру́чно

Uk-зручний.ogg


комерційний

Uk-комерційний.ogg


комуністичний

комуні́ст (komuníst) + -и́чний (-ýčnyj)


кровожерливий

krovožérlyvyj (romanization)
кровоже́рливо
кровоже́рливість (abstract-noun)

Uk-кровожерливий.ogg


королівський

Uk-королівський.ogg


знайомий

Uk-знайомий.ogg


консервативний

konservatývnyj (romanization)
консервати́вно
консервати́вність (abstract-noun)

Uk-консервативний.ogg


круглий

Uk-круглий.ogg


латинський

лати́нь (latýnʹ) + -ський (-sʹkyj)

Uk-латинський.ogg


кривий

来自原始斯拉夫語 *krivъ。


кількісний

кі́лькість (kílʹkistʹ) + -ний (-nyj)

Uk-кількісний.ogg

同類詞：я́кісний (jákisnyj)


людський

Uk-людський.ogg


кожний

来自古東斯拉夫語 къжьдо (kŭžĭdo)，来自原始斯拉夫語 *kъžьdo。同源词有俄語 ка́ждый (káždyj)、白俄羅斯語 ко́жны (kóžny)、波蘭語 każdy。注意与俄語 ко́жный (kóžnyj, “皮膚的”)不同源。


корисний

korýsnyj (romanization)
kórysnyj (romanization)
кори́сно
ко́рисно
кори́сність (abstract-noun)
ко́рисність (abstract-noun)

Uk-корисний.ogg

кори́сний: Audio


лівий

繼承自原始斯拉夫語 *lěvъ。


м'який

来自古東斯拉夫語 мѧкъкъ (mękŭkŭ)，来自原始斯拉夫語 *mękъkъ。

mʺjakýj (romanization)
м'я́кший (comparative)
м'я́ко


м'ясоїдний

来自м'я́со (mʺjáso, “肉”) + -о- (-o-) + -їд (-jid) + -ний (-nyj)。

同類詞：травої́дний (travojídnyj)、рослиної́дний (roslynojídnyj)、всеї́дний (vsejídnyj)、комахої́дний (komaxojídnyj)


міський

Uk-міський.ogg


можливий

možlývyj (romanization)
можли́во
можли́вість (abstract-noun)

Uk-можливий.ogg


надприродний

Uk-надприродний.ogg


небезпечний

Uk-небезпечний.ogg


найменший

Uk-найменший.ogg


недоконаний

Uk-недоконаний.ogg


надлишковий

nadlýškovyj (romanization)
nadlyškóvyj (romanization)


напружений

naprúženyj (romanization)
напру́жено
напру́женість (abstract-noun)

Uk-напружений.ogg


незграбний

nezhrábnyj (romanization)
незгра́бно
незгра́бність (abstract-noun)

Uk-незграбний.ogg


невинний

Uk-невинний.ogg


недостатній

nedostátnij (romanization)
недоста́тньо
недоста́тність (abstract-noun)

Uk-недостатній.ogg


милий

来自原始斯拉夫語 *milъ。

mýlyj (romanization)
милі́ший (comparative)
наймилі́ший (superlative)
ми́ло
ми́лість (abstract-noun)
ми́ленький (diminutive)


надійний

nadíjnyj (romanization)
наді́йно
наді́йність (abstract-noun)

Uk-надійний.ogg


некорисний

nekorýsnyj (romanization)
некори́сно
некори́сність (abstract-noun)

Uk-некорисний.ogg


нахабний

naxábnyj (romanization)
наха́бно
наха́бність (abstract-noun)
наха́бство (abstract-noun)

Uk-нахабний.ogg


неймовірний

nejmovírnyj (romanization)
неймові́рно
неймові́рність (abstract-noun)

Uk-неймовірний.ogg


недовірливий

nedovírlyvyj (romanization)
недові́рливість (abstract-noun)


неможливий

nemožlývyj (romanization)
неможли́во
неможли́вість (abstract-noun)

Uk-неможливий.ogg


наказовий

Uk-наказовий.ogg


непотрібний

nepotríbnyj (romanization)
непотрі́бно
непотрі́бність (abstract-noun)

Uk-непотрібний.ogg


непридатний

neprydátnyj (romanization)
неприда́тно
неприда́тність (abstract-noun)


непохитний

nepoxýtnyj (romanization)
непохи́тно
непохи́тність (abstract-noun)

Uk-непохитний.ogg


недоступний

nedostúpnyj (romanization)
недосту́пно
недосту́пність (abstract-noun)


молочний

来自原始斯拉夫語 *melčьnъ。


несправедливий

nespravedlývyj (romanization)
несправедли́во
несправедли́вість (abstract-noun)

Uk-несправедливий.ogg


необмежений

neobméženyj (romanization)
необме́жено
необме́женість (abstract-noun)

Uk-необмежений.ogg


нейтральний

nejtrálʹnyj (romanization)
нейтра́льно
нейтра́льність (abstract-noun)


морський

Uk-морський.ogg

海的，海洋的，海事的，海產的，海運的，航海的


непереможний

neperemóžnyj (romanization)
неперемо́жно
неперемо́жність (abstract-noun)

Uk-непереможний.ogg


недосвідчений

не- (ne-) + досві́дчений (dosvídčenyj, “有經驗的”)


нудний

nudnýj (romanization)
ну́дно
ну́дність (abstract-noun)


науковий

Uk-науковий.ogg


об'єктивний

obʺjektývnyj (romanization)
об'єкти́вно
об'єкти́вність (abstract-noun)


нижній

来自原始斯拉夫語 *nižьnъ。


неминучий

nemynúčyj (romanization)
немину́че
немину́чість (abstract-noun)

Uk-неминучий.ogg

невідворо́тний

不可避免的，總會的，無可避免的

不可避免的，總會的，無可避免的


обов'язковий

Uk-обов'язковий.ogg


нікчемний

nikčémnyj (romanization)
нікче́мність (abstract-noun)

Uk-нікчемний.ogg


нетерплячий

не- (ne-) + терпля́чий (terpljáčyj, “有耐心的”)

Uk-нетерплячий.ogg


основний

Uk-основний.ogg


обережний

oberéžnyj (romanization)
обере́жно
обере́жність (abstract-noun)

Uk-обережний.ogg


особливий

Uk-особливий.ogg


одноокий

来自оди́н (odýn) + -о- (-o-) + о́ко (óko) + -ий (-yj)。

Uk-одноокий.ogg


образливий

来自обра́з(ити) (obráz(yty)) + -ливий (-lyvyj)。

obrázlyvyj (romanization)
обра́зливо
обра́зливість (abstract-noun)

Uk-образливий.ogg


отруйний

Uk-отруйний.ogg


нерухомий

来自не- (ne-) + рухо́мий (ruxómyj)。对比白俄羅斯語 нерухо́мы (njeruxómy)、波蘭語 nieruchomy。

neruxómyj (romanization)
нерухо́мо
нерухо́мість (abstract-noun)

Uk-нерухомий.ogg


одночасний

Uk-одночасний.ogg


окремий

Uk-окремий.ogg


незабутній

来自не- (ne-) + забу́ти (zabúty, “忘記”) + -ній (-nij)。

nezabútnij (romanization)
незабу́тньо
незабу́тність (abstract-noun)

Uk-незабутній.ogg


необхідний

Uk-необхідний.ogg

потрі́бний

必要的，不可缺的，必備的

必要的，不可缺的，必備的


мудрий

来自原始斯拉夫語 *mǫdrъ。


бавовняний

баво́вна (bavóvna, “棉花”) + -ний (-nyj)。對比白俄羅斯語 баваўня́ны (bavaŭnjány)、波蘭語 bawełniany。

bavóvnjanyj (romanization)
bavovnjányj (romanization)

Uk-бавовняний.ogg

Audio (баво́вняний)


паперовий

Uk-паперовий.ogg


пасивний

pasývnyj (romanization)
паси́вно
паси́вність (abstract-noun)

Uk-пасивний.ogg


першокласний

Uk-першокласний.ogg

一流的，最好的，上等的，高級的，優質的


паралельний

Uk-паралельний.ogg


п'ятий

来自原始斯拉夫語 *pętъ。


платний

Uk-платний.ogg


пильний

pýlʹnyj (romanization)
пильні́ший (comparative)
пи́льно
пи́льність (abstract-noun)

Uk-пильний.ogg


безумний

без- (bez-, “缺少”) + ум (um, “心智，理性”) + -ний (-nyj)

Uk-безумний.ogg


блакитний

借自波蘭語 błękitny。

Uk-блакитний.ogg

Сьогодні небо блакитного кольору.


суспільний

suspílʹnyj (romanization)
суспі́льно
суспі́льність (abstract-noun)

Uk-суспільний.ogg


точний

tóčnyj (romanization)
точні́ший (comparative)
то́чно
то́чність (abstract-noun)


докладний

源自波蘭語 dokładny。

dokládnyj (romanization)
докла́дніший (comparative)
найдокла́дніший (superlative)
докла́дно
докла́дність (abstract-noun)

Uk-докладний.ogg


каштановий

Uk-каштановий.ogg

Цей стіл каштанового кольору.


українська

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的主格單數陰性


повільний

povílʹnyj (romanization)
пові́льніший (comparative)
найпові́льніший (superlative)
пові́льно

Uk-повільний.ogg


подібний

来自原始斯拉夫語 *podobьnъ。

podíbnyj (romanization)
поді́бно
поді́бність (abstract-noun)

Uk-подібний.ogg


поступовий

来自по́ступ m (póstup) + -о́вий (-óvyj)。

postupóvyj (romanization)
поступо́во
поступо́вість (abstract-noun)

Uk-поступовий.ogg


послідовний

Uk-послідовний.ogg


правильний

Uk-правильний.ogg


порнографічний

pornohrafíčnyj (romanization)
порнографі́чність (abstract-noun)


пленарний

Uk-пленарний.ogg


прозорий

prozóryj (romanization)
прозо́ро
прозо́рість (abstract-noun)

Uk-прозорий.ogg


просторий

Uk-просторий.ogg

寬敞的，廣闊的，寬廣的，寬大的


правий

來自原始斯拉夫語 *pravъ。


присутній

prysútnij (romanization)
прису́тність (abstract-noun)

Uk-присутній.ogg


пунктуальний

punktuálʹnyj (romanization)
пунктуа́льно
пунктуа́льність (abstract-noun)

Uk-пунктуальний.ogg


приємний

Uk-приємний.ogg


підозрілий

pidozrílyj (romanization)
підозрі́ло
підозрі́лість (abstract-noun)

Uk-підозрілий.ogg


реалістичний

realistýčnyj (romanization)
реалісти́чно
реалісти́чність (abstract-noun)

Uk-реалістичний.ogg


природний

Uk-природний.ogg


пізній

来自原始斯拉夫語 *pozdьnъ。

píznij (romanization)
пізні́ший (comparative)
найпізні́ший (superlative)
пі́зно


південний

Uk-південний.ogg


революційний

Uk-революційний.ogg


регулярний

rehuljárnyj (romanization)
регуля́рно
регуля́рність (abstract-noun)

Uk-регулярний.ogg


розмовний

Uk-розмовний.ogg


розчарований

rozčaróvanyj (romanization)
розчаро́вано
розчаро́ваність (abstract-noun)


рішучий

rišúčyj (romanization)
рішу́чість (abstract-noun)

Uk-рішучий.ogg


релігійний

relihíjnyj (romanization)
релігі́йніший (comparative)
релігі́йно
релігі́йність (abstract-noun)

Uk-релігійний.ogg


романтичний

romantýčnyj (romanization)
романти́чно
романти́чність (abstract-noun)


родовий

Uk-родовий.ogg


протилежний

проти- (proty-) + лежа́ти (ležáty) + -ний (-nyj)

protyléžnyj (romanization)
протиле́жно
протиле́жність (abstract-noun)

Uk-протилежний.ogg


ревнивий

Uk-ревнивий.ogg


самотній

samótnij (romanization)
само́тність (abstract-noun)

Uk-самотній.ogg


рожевий

借自波蘭語 różowy。

Uk-рожевий.ogg


свіжий

来自原始斯拉夫語 *svěžь。


розумний

rozúmnyj (romanization)
розумні́ший (comparative)
найрозумні́ший (superlative)
розу́мно

Uk-розумний.ogg


сирий

来自原始斯拉夫語 *syrъ。


ситий

来自原始斯拉夫語 *sytъ。


рівний

来自原始斯拉夫語 *orvьnъ。

rívnyj (romanization)
рі́вно
рі́вність (abstract-noun)


сороковий

Uk-сороковий.ogg


смішний

smišnýj (romanization)
смі́шно
смі́шність (abstract-noun)

Uk-смішний.ogg


скромний

来自原始斯拉夫語 *sъkromьnъ。

Uk-скромний.ogg


середній

Uk-середній.ogg


слухняний

来自слух m (slux)。

sluxnjányj (romanization)
слухня́но
слухня́ність (abstract-noun)

Uk-слухняний.ogg


смертний

Uk-смертний.ogg


справедливий

Uk-справедливий.ogg

正義的，公正的，公平的，正直的


сприятливий

来自сприя́ти (spryjáty) + -ливий (-lyvyj)。

spryjátlyvyj (romanization)
сприя́тливо
сприя́тливість (abstract-noun)

Uk-сприятливий.ogg


спокійний

繼承自原始斯拉夫語 *sъpokojьnъ。

Uk-спокійний.ogg


судовий

Uk-судовий.ogg

音頻（судо́вий，非標準）


спільний

Uk-спільний.ogg


суб'єктивний

subʺjektývnyj (romanization)
суб'єкти́вно
суб'єкти́вність (abstract-noun)


старий

来自原始斯拉夫語 *starъ。

starýj (romanization)
ста́рший (comparative)
старі́ший (comparative)
ста́ро


суверенний

Uk-суверенний.ogg


сучасний

Uk-сучасний.ogg


схильний

Uk-схильний.ogg


сухий

来自原始斯拉夫語 *suxъ。

suxýj (romanization)
сухі́ший (comparative)


сьомий

来自原始斯拉夫語 *sedmъ。


сумісний

sumísnyj (romanization)
сумі́сно
сумі́сність (abstract-noun)

Uk-сумісний.ogg


теплий

来自原始斯拉夫語 *teplъ。


темний

来自原始斯拉夫語 *tьmьnъ。


твердий

来自原始斯拉夫語 *tvьrdъ。

tverdýj (romanization)
тверді́ший (comparative)
тве́рдо

Uk-твердий.ogg


тематичний

Uk-тематичний.ogg


сільський

Uk-сільський.ogg


тверезий

Uk-тверезий.ogg


тимчасовий

Uk-тимчасовий.ogg


товстий

tovstýj (romanization)
то́вщий (comparative)
товсті́ший (comparative)
то́всто

Uk-товстий.ogg


традиційний

tradycíjnyj (romanization)
традиці́йно
традиці́йність (abstract-noun)

Uk-традиційний.ogg


третій

来自原始斯拉夫語 *tretь。


тупий

来自原始斯拉夫語 *tǫpъ。


турецький

туре́цька мо́ва


тісний

来自原始斯拉夫語 *těsnъ。


упевнений

upévnenyj (romanization)
упе́внено
упе́вненість (abstract-noun)

упе́внений (upévnenyj)（用在輔音之後或句首）和впе́внений (vpévnenyj)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


одинадцятий

Uk-одинадцятий.ogg


шостий

源自原始斯拉夫語 *šestъ。

о шо́стій годи́ні


четвертий

源自古東斯拉夫語 четвьртъ (četvĭrtŭ)，源自原始斯拉夫語 *četvьrtъ (“第四”)。

Uk-четвертий.ogg

о четве́ртій годи́ні


французький

Uk-французький.ogg


формальний

formálʹnyj (romanization)
форма́льно
форма́льність (abstract-noun)

Uk-формальний.ogg


усний

úsnyj (romanization)
у́сно
у́сність (abstract-noun)


хтивий

xtývyj (romanization)
хти́во
хти́вість (abstract-noun)


цікавий

cikávyj (romanization)
ціка́віший (comparative)
найцікаві́ший (superlative)
ціка́во

Uk-цікавий.ogg


худий

来自原始斯拉夫語 *xudъ。


урядовий

Uk-урядовий.ogg


частий

来自原始斯拉夫語 *čęstъ。

částyj (romanization)
часті́ший (comparative)
найчасті́ший (superlative)
ча́сто


чоловічий

来自чолові́к (čolovík) + -ий (-yj)。

Uk-чоловічий.ogg


чорногорський

Чорного́рія (Čornohórija) + -ський (-sʹkyj)


чистий

来自原始斯拉夫語 *čistъ。


цінний

cínnyj (romanization)
ці́нно
ці́нність (abstract-noun)

寶貴的，貴重的，有價值的


чисельний

число́ (čysló, “數字”) + -ний (-nyj)

čysélʹnyj (romanization)
чисе́льно
чисе́льність (abstract-noun)


утомлений

utómlenyj (romanization)
уто́млено
уто́мленість (abstract-noun)

Uk-утомлений.ogg

сто́млений

累的，疲的，疲倦的，疲累的

累的，疲的，疲倦的，疲累的


швидкий

švydkýj (romanization)
шви́дший (comparative)
шви́дко
шви́дкість (abstract-noun)

Uk-швидкий.ogg


ядерний

Uk-ядерний.ogg

音頻 (я́дерний)


штучний

Uk-штучний.ogg


швидкоплинний

шви́дко (švýdko) + пли́нний (plýnnyj)

Uk-швидкоплинний.ogg


щасливий

ща́стя (ščástja) + -ли́вий (-lývyj)

ščaslývyj (romanization)
щасли́віший (comparative)
щасли́во

Uk-щасливий.ogg

неща́сний

高興的，愉快的，快樂的，幸福的

нещасли́вий

高興的，愉快的，快樂的，幸福的

高興的，愉快的，快樂的，幸福的


японський

Uk-японський.ogg


щорічний

ščoríčnyj (romanization)
щоро́ку
щорі́чно


щирий

来自原始斯拉夫語 *ščirъ。

ščýryj (romanization)
щирі́ший (comparative)
щи́ро


історичний

Uk-історичний.ogg


іноземний

Uk-іноземний.ogg


інтенсивний

Uk-інтенсивний.ogg


їстівний

来自古東斯拉夫語 ѣстовьнꙑи (ěstovĭnyi)。

Uk-їстівний.ogg


італійський

Іта́лія (Itálija) + -і́йський (-íjsʹkyj)

Uk-італійський.ogg

італі́йська мо́ва


ісламський

ісла́м (islám) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 исла́мский (islámskij)、白俄羅斯語 ісла́мскі (islámski)、波蘭語 islamski。


руський

繼承自古東斯拉夫語 русьскъ (rusĭskŭ)。等價於 русь (rusʹ) + -ський (-sʹkyj)。

Uk-руський.ogg

羅斯的 （與羅斯或基輔羅斯有關的）

ру́ська земля́

羅斯的土地，东斯拉夫人的土地


боснійський

源自 Бо́снія (Bósnija) + -ський (-sʹkyj)。

босні́йська мо́ва


щоденний

源自 що- (ščo-) + де́нний (dénnyj)。對照白俄羅斯語 штодзённы (štodzjonny) 和波蘭語 codzienny。

Uk-щоденний.ogg


щомісячний

源自 що- (ščo-) + мі́сячний (mísjačnyj)。對照白俄羅斯語 штоме́сячны (štomjésjačny) 和波蘭語 comiesięczny。

ščomísjačnyj (romanization)
щомі́сячно
щомі́сяця


щотижневий

що- (ščo-) + ти́ждень (týždenʹ, “週，星期”) + -е́вий (-évyj)


инший

і́нший (ínšyj)的另一種寫法


радій

ра́дий (rádyj) 的與格/方位格陰性單數


блідий

繼承自原始斯拉夫語 *blědъ。


юний

借自教會斯拉夫語 юнъ (junŭ)，源自原始斯拉夫語 *junъ。


італомовний

源自 італ(і́йський) (ital(íjsʹkyj), “意大利的”) + -о- (-o-) + мо́ва (móva, “語言”) + -ний (-nyj)

以意大利語書寫或口語表達的


абсолютний

абсолю́т (absoljút) + -ний (-nyj)。和俄語 абсолю́тный (absoljútnyj)、白俄羅斯語 абсалю́тны (absaljútny)、波蘭語 absolutny 同源。

Uk-абсолютний.ogg


абстрактний

可分析為 абстра́кт (abstrákt) + -ний (-nyj)。對照俄語 абстра́ктный (abstráktnyj)、白俄羅斯語 абстра́ктны (abstráktny)、波蘭語 abstrakcyjny。

abstráktnyj (romanization)
абстрактні́ший (comparative)
абстра́ктно


автентичний

源自 拉丁語 authenticus + -ний (-nyj)。對照俄語 аутенти́чный (autentíčnyj)、白俄羅斯語 аўтэнты́чны (aŭtentýčny)、波蘭語 autentyczny。

avtentýčnyj (romanization)
автенти́чність (abstract-noun)

Uk-автентичний.ogg


абсурдний

源自 абсу́рд (absúrd) + -ний (-nyj)。對照俄語 абсу́рдный (absúrdnyj)。

Uk-абсурдний.ogg


ювелірний

源自 ювелі́р m (juvelír, “珠寶商”) + -ний (-nyj)。對照俄語 ювели́рный (juvelírnyj)、白俄羅斯語 ювелі́рны (juvjelírny)。

Uk-ювелірний.ogg


авгіїв

儘管 авгі́їв 更接近希臘語的原始形式，а́вгіїв 被認為是書面規範。


автобіографічний

源自 автобіогра́фія (avtobiohráfija) + -і́чний (-íčnyj)。對照俄語 автобиографи́чный (avtobiografíčnyj) 和 автобиографи́ческий (avtobiografíčeskij)、白俄羅斯語 аўтабіяграфі́чны (aŭtabijahrafíčny)、波蘭語 autobiograficzny。

avtobiohrafíčnyj (romanization)
автобіографі́чно
автобіографі́чність (abstract-noun)

Uk-автобіографічний.ogg


аварійний

源自 ава́рія f (avárija) + -ний (-nyj)。對照俄語 авари́йный (avaríjnyj)、白俄羅斯語 авары́йны (avarýjny)、波蘭語 awaryjny。


йорданський

源自 Йорда́н (Jordán) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 иорда́нский (iordánskij)、白俄羅斯語 іарда́нскі (iardánski)。


ймовірний

源自 йму (jmu, йня́ти (jnjáty) 的現在時形式) + ві́ра (víra, “信念，信任”) + -ний (-nyj)。

jmovírnyj (romanization)
ймові́рно
ймові́рність (abstract-noun)

Uk-ймовірний.ogg

імові́рний (imovírnyj)的另一種寫法


авіаційний

源自 авіа́ція (aviácija) + -ний (-nyj)。對照俄語 авиацио́нный (aviaciónnyj)、白俄羅斯語 авіяцы́йны (avijacýjny)、波蘭語 awiacyjny。

航空的，航空學的，航天的，飛行器的

авіаці́йна промисло́вість

авіаці́йний заво́д

авіаці́йний уда́р


юнацький

源自 юна́к (junák) + -цький (-cʹkyj)。對照白俄羅斯語 юна́цкі (junácki)、波蘭語 junacki。

Uk-юнацький.ogg

青年的，少年的，青少年的

юна́цька кома́нда

юна́цький турні́р

юна́цький чемпіона́т


мальдівський

源自 Мальді́ви (Malʹdívy) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 мальди́вский (malʹdívskij)。

Мальді́вська Респу́бліка

Мальді́вська мо́ва

馬爾代夫的語言，迪維希語


множинний

множина́ (množyná) + -ни́й (-nýj)

Uk-множинний.ogg


канадський

源自 Кана́да (Kanáda) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 кана́дский (kanádskij)、白俄羅斯語 кана́дскі (kanádski)。


етнографічний

етногра́фія (etnohráfija) + -і́чний (-íčnyj)

etnohrafíčnyj (romanization)
етнографі́чно
етнографі́чність (abstract-noun)


мексиканський

源自 Ме́ксика (Méksyka, “墨西哥”) + -ан- (-an-) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 мексика́нский (meksikánskij)、白俄羅斯語 мексіка́нскі (mjeksikánski)、波蘭語 meksykański。


місяцевий

мі́сяць (mísjacʹ, “月亮”) + -е́вий (-évyj)。


місячний

мі́сяць (mísjacʹ, “月亮，月份”) + -ний (-nyj), 對照波蘭語 miesięczny。


оливковий

源自 оли́вка (olývka) + -овий (-ovyj)。對照俄語 оли́вковый (olívkovyj)、白俄羅斯語 алі́ўкавы (alíŭkavy)、波蘭語 oliwkowy。

оливковий：


федеративний

源自 федера́ція (federácija) + -ний (-nyj)。對照俄語 федерати́вный (federatívnyj)。


нова

нови́й (novýj) 的陰性主格單數


священний

借自教會斯拉夫語 свѧщеньнъ (svęštenĭnŭ)。對照俄語 свяще́нный (svjaščénnyj)、白俄羅斯語 свяшчэ́нны (svjaščénny)。свя́че́ний (svjáčényj)的同源對似詞，該詞繼承自古東斯拉夫語。

Uk-священний.ogg


святий

繼承自原始斯拉夫語 *svętъ。


математичний

源自 матема́тика (matemátyka, “數學”) + -и́чний (-ýčnyj, 形容詞後綴)。對照俄語 математи́ческий (matematíčeskij)、白俄羅斯語 матэматы́чны (matematýčny)、波蘭語 matematyczny。

Uk-математичний.ogg


українські

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
主格複數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


українського

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
陽性/中性屬格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
陽性動物賓格單數


українську

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的賓格陰性單數


українських

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
屬格複數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
動物賓格複數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
方位格複數


української

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屬格陰性單數


українській

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的與格/方位格陰性單數


українське

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的主格/賓格單數中性


українськім

украї́нському

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性方位格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性方位格單數


українськими

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的工具格複數


українським

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
陽性/中性工具格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的屈折变化形式：
與格複數


українською

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陰性工具格單數


українському

украї́нськім

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性方位格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性與格單數

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的陽性/中性方位格單數


дружелюбний

同源詞包括俄語 дружелю́бный (druželjúbnyj)。

druželjúbnyj (romanization)
дружелю́бніший (comparative)
найдружелю́бніший (superlative)
дружелю́бно
дружелю́бність (abstract-noun)

Uk-дружелюбний.ogg


дружній

繼承自原始斯拉夫語 *družьnъ。等同於 друг (druh) + -ній (-nij)。

Uk-дружній.ogg


ассирійський

源自 Асси́рія (Assýrija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。對照俄語 ассири́йский (assiríjskij)、白俄羅斯語 асіры́йскі (asirýjski)。


сухопутний

源自 сухи́й (suxýj) + -о- (-o-) + путь (putʹ) + -ний (-nyj)。對照俄語 сухопу́тный (suxopútnyj)、白俄羅斯語 сухапу́тны (suxapútny)。

Uk-сухопутний.ogg

сухопу́тна війна́

сухопу́тний міст

сухопу́тні війська́


центральний

Uk-центральний.ogg


мирних

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
屬格/方位格複數

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
動物賓格複數


мирна

ми́рний (mýrnyj) 的主格陰性單數


мирним

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
與格複數

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
工具格陽性/中性單數


мирні

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
主格複數

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


мирної

ми́рний (mýrnyj) 的屬格陰性單數


мирний

繼承自原始斯拉夫語 *mirьnъ；等同於 мир (myr) + -ний (-nyj)。


мирнім

ми́рний (mýrnyj) 的方位格陽性/中性單數


мирне

ми́рний (mýrnyj) 的主格/賓格中性單數


мирній

ми́рний (mýrnyj) 的與格/方位格陰性單數


мирного

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
屬格陽性/中性單數

ми́рний (mýrnyj) 的屈折变化形式：
動物賓格陽性單數


мирному

ми́рний (mýrnyj) 的與格/方位格陽性/中性單數


мирними

ми́рний (mýrnyj) 的工具格複數


злу

злий (zlyj) 的陰性賓格單數


зла

злий (zlyj) 的陰性主格單數


центральноафриканський

源自 центра́льний (centrálʹnyj, “中部的”) + -о- (-o-) + африка́нський (afrykánsʹkyj, “非洲的”)。對照俄語 центральноафрика́нский (centralʹnoafrikánskij)。

同類詞：східноафрика́нський (sxidnoafrykánsʹkyj)、західноафрика́нський (zaxidnoafrykánsʹkyj)、південноафрика́нський (pivdennoafrykánsʹkyj)、північноафрика́нський (pivničnoafrykánsʹkyj)

zh-центральноафриканський-uk-adj-xVQNbtbQ


дискусійний

源自 диску́сія (dyskúsija) + -ний (-nyj)。對照俄語 дискуссио́нный (diskussiónnyj)、白俄羅斯語 дыскусі́йны (dyskusíjny)、波蘭語 dyskusyjny。


спірний

繼承自原始斯拉夫語 *sъporьnъ。等同於 спір (spir) + -ний (-nyj)。對照俄語 спо́рный (spórnyj)、波蘭語 sporny。

Uk-спірний.ogg


навчальний

Uk-навчальний.ogg


учений

učényj (romanization)
уче́но
уче́ність (abstract-noun)


забутий

Uk-забутий.ogg


чеченський

Чечня́ (Čečnjá) + -ський (-sʹkyj)


тайванський

源自 Тайва́нь (Tajvánʹ) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 тайва́ньский (tajvánʹskij)、白俄羅斯語 тайва́ньскі (tajvánʹski)、波蘭語 tajwański。


більшовицький

源自 більшови́к (bilʹšovýk) + -цький (-cʹkyj)。對照俄語 большеви́цкий (bolʹševíckij)、большеви́стский (bolʹševístskij)、白俄羅斯語 бальшаві́цкі (balʹšavícki)、波蘭語 bolszewicki。


модний

源自 мо́да (móda, “時尚”) + -ний (-nyj)。對照俄語 мо́дный (módnyj)、白俄羅斯語 мо́дны (módny)、波蘭語 modny。

módnyj (romanization)
мо́дно
мо́дність (abstract-noun)


відважний

源自відва́га (vidváha) + -ний (-nyj)。對照俄語 отва́жный (otvážnyj)、白俄羅斯語 адва́жны (advážny)、波蘭語 odważny。

vidvážnyj (romanization)
відва́жно
відва́жність (abstract-noun)

Uk-відважний.ogg


сміливий

繼承自原始斯拉夫語 *sъmělъ。

smílyvyj (romanization)
smilývyj (romanization)
смі́ливо
сміли́во

Uk-сміливий.ogg

音頻：сміли́вий


смілий

繼承自原始斯拉夫語 *sъmělъ。字面上源自смі́ти (smíty, “敢於”) + -лий (-lyj)。


хоробрий

繼承自古東斯拉夫語 хоробръ (xorobrŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *xorbrъ，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *skárˀbas，繼承自原始印歐語 *(s)kerb-。

xoróbryj (romanization)
хоро́бро
хоро́брість (abstract-noun)


дорогий

繼承自原始斯拉夫語 *dorgъ。

dorohýj (romanization)
доро́жчий (comparative)
найдоро́жчий (superlative)
до́рого

Uk-дорогий.ogg


друге

дру́гий (drúhyj) 的主格/賓格中性單數


дорогою

請參閲主詞條的词源章節。

дороги́й (dorohýj) 的陰性工具格單數


страшний

繼承自原始斯拉夫語 *strašьnъ。等價於 страх (strax) + -ний (-nyj)。對照俄語 стра́шный (strášnyj)、白俄羅斯語 стра́шны (strášny)、波蘭語 straszny。

strašnýj (romanization)
страшні́ший (comparative)
найстрашні́ший (superlative)
стра́шно

Uk-страшний.ogg


малайзійський

源自Мала́йзія (Malájzija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。對照俄語 малайзи́йский (malajzíjskij)、白俄羅斯語 малайзі́йскі (malajzíjski)。


продуктові

請參閲主詞條的词源章節。

продукто́вий (produktóvyj) 的屈折变化形式：
主格複數

продукто́вий (produktóvyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


буддистський

源自будди́ст (buddýst) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 будди́стский (buddístskij)。


буддійський

源自Бу́дда (Búdda) + -і́йський (-íjsʹkyj)。對照俄語 будди́йский (buddíjskij)、白俄羅斯語 буды́йскі (budýjski)、波蘭語 buddyjski。


явний

繼承自原始斯拉夫語 *avьnъ。字面分析等同於 я́ва (jáva) + -ний (-nyj)。

jávnyj (romanization)
я́вно
я́вність (abstract-noun)


ясний

繼承自原始斯拉夫語 *ěsnъ。

jasnýj (romanization)
jásnyj (romanization)


очевидний

同源詞包括俄語 очеви́дный (očevídnyj)、保加利亞語 очеви́ден (očevíden)、塞爾維亞-克羅地亞語 о̏чевӣдан / ȍčevīdan。帶後綴 -ний (-nyj)。

očevýdnyj (romanization)
очеви́дніший (comparative)
найочеви́дніший (superlative)
очеви́дно
очеви́дність (abstract-noun)

Uk-очевидний.ogg


психологічний

源自психоло́гія (psyxolóhija, “心理學”) + -і́чний (-íčnyj, 形容詞後綴)。對照俄語 психологи́ческий (psixologíčeskij)、白俄羅斯語 псіхалагі́чны (psixalahíčny)、波蘭語 psychologiczny。


гаянський

源自 Гая́на (Hajána) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 гайа́нский (gajánskij)、白俄羅斯語 гая́нскі (hajánski)、波蘭語 gujański。


слоновий

源自 слон (slon) + -о́вий (-óvyj)。對照俄語 слоно́вый (slonóvyj)、白俄羅斯語 слано́вы (slanóvy)、波蘭語 słoniowy。


гідроелектричний

源自 гідро- (hidro-) + електри́чний (elektrýčnyj)。對照俄語 гидроэлектри́ческий (gidroelektríčeskij)、白俄羅斯語 гідраэлектры́чны (hidraeljektrýčny)、波蘭語 hydroelektryczny。

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-гідроелектричний.wav

гідроелектри́чна ста́нція


крайній

繼承自原始斯拉夫語 *krajьnъ。

Uk-крайній.ogg


риб'ячий

源自 ри́ба (rýba, “魚”) + -ячий (-jačyj)。

ри́б'яча ікра́


рибний

源自 ри́ба (rýba, “魚”) + -ний (-nyj)。對照俄語 ры́бный (rýbnyj)、白俄羅斯語 ры́бны (rýbny)、波蘭語 rybny。

音頻 (ри́бний)

ри́бна ло́вля

ри́бне господа́рство

ри́бний магази́н

ри́бний со́ус


рибний

音頻 (ри́бний)


псій

繼承自古盧森尼亞語 псїй (psij)，繼承自古東斯拉夫語 пьсии (pĭsii)，繼承自原始斯拉夫語 *pьsьjь。字面分析等同於 пес (pes) + -ій (-ij)。同源詞包括白俄羅斯語 псі (psi)、波蘭語 psi。


псе

請參閲主詞條的词源章節。

псій (psij) 的中性主格/賓格單數


дійсний

可能與і́стинний (ístynnyj, “真實的”)有關。對照俄語 действи́тельный (dejstvítelʹnyj)。

Uk-дійсний.ogg


реальний

源自拉丁語 reālis + -ний (-nyj)。對照俄語 реа́льный (reálʹnyj)、白俄羅斯語 рэа́льны (reálʹny)、波蘭語 realny。

reálʹnyj (romanization)
реа́льно
реа́льність (abstract-noun)

Uk-реальний.ogg


нереальний

源自 не- (ne-) + реа́льний (reálʹnyj)。對照俄語 нереа́льный (nereálʹnyj)、白俄羅斯語 нерэа́льны (njereálʹny)、波蘭語 nierealny。

nereálʹnyj (romanization)
нереа́льно
нереа́льність (abstract-noun)


істинний

繼承自古盧森尼亞語 и́стинный (ístinnyj)，繼承自古東斯拉夫語 истиньнъ (istinĭnŭ)。字面分析等同於 і́стина (ístyna) + -ний (-nyj)。

ístynnyj (romanization)
і́стинність (abstract-noun)

Uk-істинний.ogg


нездоровий

源自 не- (ne-) + здоро́вий (zdoróvyj)。 對照俄語 нездоро́вый (nezdoróvyj)、白俄羅斯語 нездаро́вы (njezdaróvy)、波蘭語 niezdrowy。

Uk-нездоровий.ogg


віроломний

可能仿譯自德語 Treubruch、treubrüchig。字面分析等同於 ві́ра (víra) + -о- (-o-) + ломи́ти (lomýty) + -ний (-nyj)。對照俄語 вероло́мный (verolómnyj)、白俄羅斯語 верало́мны (vjeralómny)、波蘭語 wiarołomny。

virolómnyj (romanization)
віроло́мно
віроло́мність (abstract-noun)

Uk-віроломний.ogg


язикові

請參閲主詞條的词源章節。

язико́вий (jazykóvyj) 的屈折变化形式：
主格複數

язико́вий (jazykóvyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


треба

與詞源1相同， 或可能是後期借自波蘭語 trzeba。

потрі́бно

需要，有必要 (非人稱，+ 與格)

слід

需要，有必要 (非人稱，+ 與格)

需要，有必要 (非人稱，+ 與格)

Мені́ тре́ба було́ це прийня́ти.


патологічний

源自 патоло́гія f (patolóhija, “病理學”) + -і́чний (-íčnyj, 形容詞後綴)。對照俄語 патологи́ческий (patologíčeskij)、白俄羅斯語 паталагі́чны (patalahíčny)、波蘭語 patologiczny。

Uk-патологічний.ogg


раді

ра́дий (rádyj) 的屈折变化形式：
主格複數

ра́дий (rádyj) 的屈折变化形式：
非動物賓格複數


радою

ра́дий (rádyj) 的陰性工具格單數


радую

ра́дий (rádyj) 的陰性賓格單數 (過時或方言)

其他形式：ра́ду (rádu)


раде

ра́дий (rádyj) 的中性主格/賓格單數

其他形式：ра́деє (rádeje) (過時或方言)


раду

ра́дий (rádyj) 的陰性賓格單數

其他形式：ра́дую (ráduju) (過時或方言)


металургійний

源自 металу́ргія (metalúrhija, “冶金學”) + -ний (-nyj)。