лоб

繼承自古盧森尼亞語 лобъ (lob)，來自古東斯拉夫語 лобъ (lobŭ)、лъбъ (lŭbŭ)，來自原始斯拉夫語 *lъbъ。

lob (romanization)
ло́ба (genitive)
лоби́ (nominative plural)
лобі́в (genitive plural)


лов

繼承自原始斯拉夫語 *lovъ。

lov (romanization)
ло́ву (genitive)
ло́ви (nominative plural)
ло́вів (genitive plural)


похвала

poxvalá (romanization)
похвали́ (genitive)
похвали́ (nominative plural)
похва́л (genitive plural)

Uk-похвала.ogg


ложе

繼承自原始斯拉夫語 *lože。

lóže (romanization)
ло́жа (genitive)
ло́жа (nominative plural)
лож (genitive plural)


ложка

來自古東斯拉夫語 лъжька (lŭžĭka)，來自原始斯拉夫語 *lъžьka，來自*lъga + *-ьka。

lóžka (romanization)
ло́жки (genitive)
ло́жки (nominative plural)
ложки́ (nominative plural)
ло́жок (genitive plural)
ложо́к (genitive plural)

ложка су́пу


лоза

lozá (romanization)
лози́ (genitive)
ло́зи (nominative plural)
ліз (genitive plural)


початок

來自поча́ти (počáty) + -ок (-ok)。

počátok (romanization)
поча́тку (genitive)
поча́тки (nominative plural)
поча́тків (genitive plural)

Uk-початок.ogg


початок

počátok (romanization)
поча́тка (genitive)
поча́тки (nominative plural)
поча́тків (genitive plural)

Uk-початок.ogg


лозунг

lózunh (romanization)
ло́зунгу (genitive)
ло́зунги (nominative plural)
ло́зунгів (genitive plural)


локомотив

lokomotýv (romanization)
локомоти́ва (genitive)
локомоти́ви (nominative plural)
локомоти́вів (genitive plural)


локон

lókon (romanization)
ло́кона (genitive)
ло́кони (nominative plural)
ло́конів (genitive plural)


лом

繼承自原始斯拉夫語 *lomъ。

lom (romanization)
ло́ма (genitive)
ломи́ (nominative plural)
ломі́в (genitive plural)


лом

繼承自原始斯拉夫語 *lomъ。

落在地上的乾樹枝或小樹枝


почесть

póčestʹ (romanization)
по́честі (genitive)
по́чести (genitive)
по́честі (nominative plural)
по́честей (genitive plural)

військові́ по́честі


ломбард

lombárd (romanization)
ломба́рду (genitive)
ломба́рди (nominative plural)
ломба́рдів (genitive plural)


лопата

來自原始斯拉夫語 *lopata。

lopáta (romanization)
лопа́ти (genitive)
лопа́ти (nominative plural)
лопа́т (genitive plural)


лопух

lopúx (romanization)
лопу́ха (genitive)
лопу́хи (nominative plural)
лопу́хів (genitive plural)


лось

繼承自古盧森尼亞語 лось (losʹ)。

losʹ (romanization)
ло́ся (genitive)
ло́сі (nominative plural)
ло́сів (genitive plural)


прав

пра́во (právo) 的屬格複數


прав

пра́ти (práty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


права

пра́во (právo) 的屬格單數


права

пра́во (právo) 的主格/賓格/呼格複數


луг

來自原始斯拉夫語 *lǫgъ。

luh (romanization)
лу́гу (genitive)
луги́ (nominative plural)
лугі́в (genitive plural)


луг

來自古高地德語 louga。與英語 lye同源。

luh (romanization)
лу́гу (genitive)
лу́ги (nominative plural)
лу́гів (genitive plural)


правило

來自原始斯拉夫語 *pravidlo。

právylo (romanization)
пра́вила (genitive)
пра́вила (nominative plural)
пра́вил (genitive plural)

Uk-правило.ogg


правильно

來自пра́вильний (právylʹnyj) + -о (-o)。

Uk-правильно.ogg


правильно

來自пра́вильний (právylʹnyj) + -о (-o)。

Uk-правильно.ogg


правитель

пра́вити 非完 (právyty) + -тель (-telʹ)。

pravýtelʹ (romanization)
прави́теля (genitive)
прави́телі (nominative plural)
прави́телів (genitive plural)
прави́телька (feminine)

Uk-правитель.ogg


право

繼承自古東斯拉夫語 право (pravo)。

právo (romanization)
пра́ва (genitive)
права́ (nominative plural)
прав (genitive plural)
правови́й (relational adjective)

права́ люди́ни


лук

繼承自，來自古東斯拉夫語 лукъ (lukŭ)，來自原始斯拉夫語 *lǫkъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *lankás，來自原始印歐語 *lenk- (“彎曲”)。

luk (romanization)
лу́ка (genitive)
лу́ки (nominative plural)
лу́ків (genitive plural)


правота

來自пра́вий (právyj) + -ота́ (-otá)。

pravotá (romanization)
правоти́ (genitive)

Uk-правота.ogg

近義詞：пра́вильність f (právylʹnistʹ)

довести́ свою́ правоту́


прагматизм

衍生自西歐語言，來自古希臘語 πρᾶγμᾰ, πρᾱ́γμᾰτος (prâgmă, prā́gmătos) + -и́зм (-ýzm)。

prahmatýzm (romanization)
прагмати́зму (genitive)


лунь

繼承自原始斯拉夫語 *luňь。與俄語 лунь (lunʹ，“鷂”)、古教會斯拉夫語 лунь (lunĭ，“禿鷹”)、塞爾維亞-克羅地亞語 一種鳶、斯洛文尼亞語 lȗnj (“鳶”)、捷克語 luňak (“鳶”)等同源。根據Vasmer的說法，可能來自早期 *lupňь，來自原始斯拉夫語 *lupiti (“剝”)。

lunʹ (romanization)
лу́ня (genitive)
лу́ні (nominative plural)
лу́нів (genitive plural)
lunʹ (romanization)
лу́ні (genitive)
лу́ні (nominative plural)
лу́ней (genitive plural)


практика

práktyka (romanization)
пра́ктики (genitive)
практи́чний (relational adjective)

Uk-практика.ogg


пращур

繼承自古東斯拉夫語 пращуръ (praščurŭ)，來自原始斯拉夫語 *praščurъ。

práščur (romanization)
пра́щура (genitive)
пра́щури (nominative plural)
пра́щурів (genitive plural)
пра́щурка (feminine)
пра́щурівський (relational adjective)


преамбула

借自法語 préambule，來自中世紀拉丁語 praeambulum，來自晚期拉丁語 praeambulus。

preámbula (romanization)
преа́мбули (genitive)
преа́мбули (nominative plural)
преа́мбул (genitive plural)


любитель

源自 люби́ти (ljubýty) + -тель (-telʹ)。

ljubýtelʹ (romanization)
люби́теля (genitive)
люби́телі (nominative plural)
люби́телів (genitive plural)
люби́телька (feminine)
люби́тельський (relational adjective)

Uk-любитель.ogg

люби́тель приро́ди


люд

來自原始斯拉夫語 *ľudъ。

本詞為集合名詞，區分自лю́ди (ljúdy，“人”，複數名詞)。


предикат

predykát (romanization)
предика́та (genitive)
предика́ти (nominative plural)
предика́тів (genitive plural)


Люксембург

Ljuksembúrh (romanization)
Люксембу́рга (genitive)
люксембу́рзький (relational adjective)

盧森堡（國家名，位於西歐；法定名稱：Вели́ке Ге́рцогство Люксембу́рг）

盧森堡（省名，位於比利時瓦隆）

盧森堡（首都名，位於盧森堡）

盧森堡（縣名，位於盧森堡）


люлька

來自突厥語族 (鄂圖曼土耳其語 لوله (lüle))，源自波斯語 لوله (lule)。

ljúlʹka (romanization)
лю́льки (genitive)
лю́льки (nominative plural)
лю́льок (genitive plural)
люлькови́й (relational adjective)


люлька

來自люлі (ljuli)，用來安撫嬰兒的感嘆詞。


предмет

predmét (romanization)
предме́та (genitive)
предме́ти (nominative plural)
предме́тів (genitive plural)

Uk-предмет.ogg


предок

借自古教會斯拉夫語 прҍдъкъ，對照俄語 предок (predok)、白俄羅斯語 продак (pródak)；來自原始斯拉夫語 *perdъkъ，對照馬其頓語 предок (predok)、斯洛文尼亞語 prednik、塞爾維亞-克羅地亞語 предак、捷克語 předek、波蘭語 przodek。可同步分析為пред (pred) + -ок (-ok)。

prédok (romanization)
пре́дка (genitive)
пре́дки (nominative plural)
пре́дків (genitive plural)


лютня

借自波蘭語 lutnia，來自中古低地德語 lûte，來自意大利語 liuto或古法語 leüt，來自阿拉伯語 اَلْعُود (al-ʕūd，“木頭”)。

ljútnja (romanization)
лю́тні (genitive)
лю́тні (nominative plural)
лю́тень (genitive plural)
лю́тневий (relational adjective)


мавзолей

派生自古希臘語 Μαυσωλεῖον (Mausōleîon)，可能經由拉丁語 mausōlēum。

mavzoléj (romanization)
мавзоле́ю (genitive)
мавзоле́ї (nominative plural)
мавзоле́їв (genitive plural)
мавзоле́йний (relational adjective)

Uk-мавзолей.ogg


магазин

來自俄語 магази́н (magazín)。

mahazýn (romanization)
магази́ну (genitive)
магази́ни (nominative plural)
магази́нів (genitive plural)

Uk-магазин.ogg


магнетизм

mahnetýzm (romanization)
магнети́зму (genitive)


президент

prezydént (romanization)
президе́нта (genitive)
президе́нти (nominative plural)
президе́нтів (genitive plural)
президе́нтка (feminine)

Uk-президент.ogg


прекрасно

Uk-прекрасно.ogg

чудо́во

充分地，完全地，優秀地，模範地

精彩地，美麗地，偉大地，華麗地，美好地

充分地，完全地，優秀地，模範地

Вони́ прекра́сно розумі́ють, що від них очі́кують.

他們完全明白對他們的期望是什麼。

Voný prekrásno rozumíjutʹ, ščo vid nyx očíkujutʹ.


прекрасно

Uk-прекрасно.ogg


Мадагаскар

Madahaskár (romanization)
Мадагаска́ру (genitive)
мадагаска́рський (relational adjective)

馬達加斯加（國家名，位於非洲）


препарат

preparát (romanization)
препара́ту (genitive)
препара́ти (nominative plural)
препара́тів (genitive plural)
препара́тний (relational adjective)


майонез

majonéz (romanization)
майоне́зу (genitive)
майоне́зи (nominative plural)
майоне́зів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-майонез.wav


майя

源自西班牙語 maya。


майя

源自西班牙語 maya。


майя

源自西班牙語 maya。


мак

繼承自古東斯拉夫語 макъ (makŭ，“罌粟；罌粟籽”)，來自原始斯拉夫語 *makъ (“罌粟”)，來自原始印歐語 *meh₂kos。

mak (romanization)
ма́ку (genitive)
ма́ки (nominative plural)
ма́ків (genitive plural)
ма́ковий (relational adjective)


макака

makáka (romanization)
мака́ки (genitive)
мака́ки (nominative plural)


макет

makét (romanization)
маке́та (genitive)
маке́ти (nominative plural)
маке́тів (genitive plural)


макрель

源自西日耳曼語支語言。對照德語 Makrele、荷蘭語 makreel。

makrélʹ (romanization)
макре́лі (genitive)
макре́лі (nominative plural)
макре́лей (genitive plural)
макре́левий (relational adjective)

ску́мбрія f (skúmbrija，“鯖魚”)之同義詞


престиж

prestýž (romanization)
прести́жу (genitive)


престол

借自古教會斯拉夫語 прѣстолъ (prěstolŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *perstolъ。

prestól (romanization)
престо́лу (genitive)
престо́ли (nominative plural)
престо́лів (genitive plural)

трон

寶座，王座，御座，王位，皇位

寶座，王座，御座，王位，皇位


маленький

Uk-маленький.ogg


малина

來自原始斯拉夫語 *malina.

malýna (romanization)
мали́ни (genitive)
мали́новий (relational adjective)

懸鉤子，覆盆子 （果實）

懸鉤子，覆盆子 （植物）


мало

繼承自古東斯拉夫語 малъ (malŭ)，來自原始斯拉夫語 *malъ。

málo (romanization)
ме́нше (comparative)
менш (comparative)
найме́нше (superlative)
найме́нш (superlative)


мало

請參閲主詞條的词源章節。

ма́ти (máty) 的中性單數過去時非完整體


привести

pryvestý (romanization)
приво́дити (imperfective)

Uk-привести.ogg


мамонт

借自俄語 ма́монт (mámont)，來自烏拉爾語系。

mámont (romanization)
ма́монта (genitive)
ма́монти (nominative plural)
ма́монтів (genitive plural)
ма́монтовий (relational adjective)


манго

借自英語 mango，來自葡萄牙語 manga，來自馬來語 mangga，來自泰米爾語 மாங்காய் (māṅkāy)，來自மா (mā，“芒果的種”) + காய் (kāy，“未成熟的果實”)，或來自達羅毗荼語的相同基本要素。

mánho (romanization)
ма́нговий (relational adjective)
манго́вий (relational adjective)


мандат

mandát (romanization)
манда́та (genitive)
манда́ти (nominative plural)
манда́тів (genitive plural)
манда́тний (relational adjective)

депута́тський манда́т


маневр

manévr (romanization)
мане́вру (genitive)
мане́ври (nominative plural)
мане́врів (genitive plural)


манера

借自法語 manière。

manéra (romanization)
мане́ри (genitive)
мане́ри (nominative plural)
мане́р (genitive plural)


марафон

借自古希臘語 Μαραθών (Marathṓn，“馬拉松，雅典北方城邦”)。

marafón (romanization)
марафо́ну (genitive)
марафо́ни (nominative plural)
марафо́нів (genitive plural)
марафо́нський (relational adjective)


марка

márka (romanization)
ма́рки (genitive)
ма́рки (nominative plural)
ма́рок (genitive plural)

пошто́ва ма́рка


марксист

marksýst (romanization)
маркси́ста (genitive)
маркси́сти (nominative plural)
маркси́стів (genitive plural)
маркси́стка (feminine)


маршрут

源自德語 Marschroute，來自Marsch (“遊行”) + Route (“路”)。

maršrút (romanization)
маршру́ту (genitive)
маршру́ти (nominative plural)
маршру́тів (genitive plural)
маршру́тний (relational adjective)

Uk-маршрут.ogg


маска

máska (romanization)
ма́ски (genitive)
ма́ски (nominative plural)
ма́сок (genitive plural)


маслина

maslýna (romanization)
масли́ни (genitive)
масли́ни (nominative plural)
масли́н (genitive plural)


прийти

來自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，來自原始斯拉夫語 *prijьti，等同於при- (pry-) + йти (jty)。

pryjtý (romanization)
прихо́дити (imperfective)


приклад

pryklád (romanization)
прикла́да (genitive)
прикла́ди (nominative plural)
прикла́дів (genitive plural)


приклад

prýklad (romanization)
при́кладу (genitive)
при́клади (nominative plural)
при́кладів (genitive plural)


масть

mastʹ (romanization)
ма́сті (genitive)
ма́сти (genitive)
ма́сті (nominative plural)
масте́й (genitive plural)


масть

繼承自原始斯拉夫語 *mastь。


масштаб

借自德語 Maßstab。

masštáb (romanization)
масшта́бу (genitive)
масшта́би (nominative plural)
масшта́бів (genitive plural)
масшта́бний (relational adjective)

Uk-масштаб.ogg

у вели́кому масшта́бі

у мало́му масшта́бі

у місце́вому масштабі

у лока́льному масштабі

у світово́му масшта́бі

у глоба́льному масшта́бі


математика

matemátyka (romanization)
матема́тики (genitive)

Uk-математика.ogg


примула

借自新拉丁語 Primula，來自拉丁語 prīmula。對照波蘭語 prymula。

prýmula (romanization)
при́мули (genitive)
при́мули (nominative plural)
при́мул (genitive plural)


примус

приму́сити (prymúsyty) 的動詞派生詞。對照白俄羅斯語 прыму́с (prymús)、波蘭語 przymus。

prýmus (romanization)
при́мусу (genitive)


примус

prýmus (romanization)
при́муса (genitive)
при́муси (nominative plural)
при́мусів (genitive plural)


принести

來自при- (pry-) + нести́ 完 (nestý)，對照俄語 принести́ (prinestí)、白俄羅斯語 прыне́сці (prynjésci)、波蘭語 przynieść。

prynestý (romanization)
прино́сити (imperfective)

Uk-принести.ogg


принц

源自德語 Prinz，來自法語 prince，來自拉丁語 prī̆nceps。

prync (romanization)
при́нца (genitive)
при́нци (nominative plural)
при́нців (genitive plural)
принце́са (feminine)


принцип

prýncyp (romanization)
при́нципу (genitive)
при́нципи (nominative plural)
при́нципів (genitive plural)
принципо́вий (relational adjective)

Uk-принцип.ogg


матрац

matrác (romanization)
матра́ца (genitive)
матра́ци (nominative plural)
матра́ців (genitive plural)
матра́цовий (relational adjective)
матра́цний (relational adjective)


матч

matč (romanization)
ма́тчу (genitive)
ма́тчі (nominative plural)
ма́тчів (genitive plural)


маяк

繼承自原始斯拉夫語 *majakъ (“燈塔”)，來自原始斯拉夫語 *màjati (“吸引”) + *-akъ (“陽性名詞化後綴”)。

maják (romanization)
маяка́ (genitive)
маяки́ (nominative plural)
маякі́в (genitive plural)


маятник

májatnyk (romanization)
ма́ятника (genitive)
ма́ятники (nominative plural)
ма́ятників (genitive plural)
ма́ятниковий (relational adjective)


медаль

medálʹ (romanization)
меда́лі (genitive)
меда́лі (nominative plural)
меда́лей (genitive plural)
меда́льний (relational adjective)


медуза

medúza (romanization)
меду́зи (genitive)
меду́зи (nominative plural)
меду́з (genitive plural)


присяга

繼承自原始斯拉夫語 *prisęga。

prysjáha (romanization)
прися́ги (genitive)
прися́ги (nominative plural)
прися́г (genitive plural)


Мексика

Méksyka (romanization)
Ме́ксики (genitive)
мексика́нський (relational adjective)

墨西哥（國家名，位於北美洲）


мексиканка

源自 мексика́н(ський) (meksykán(sʹkyj)) + -ка (-ka)。對照白俄羅斯語 мексіка́нка (mjeksikánka)、波蘭語 Meksykanka。

meksykánka (romanization)
мексика́нки (genitive)
мексика́нки (nominative plural)
мексика́нок (genitive plural)
мексика́нець (masculine)

мексика́нець (meksykánecʹ) 的陰性形：女性墨西哥人


причина

繼承自原始斯拉夫語 *pričina。

pryčýna (romanization)
причи́ни (genitive)
причи́ни (nominative plural)
причи́н (genitive plural)
причи́нний (relational adjective)

Uk-причина.ogg


про

繼承自古東斯拉夫語 про (pro)，來自原始斯拉夫語 *pro，來自原始波羅的-斯拉夫語 *pra，來自原始印歐語 *pró。


проба

借自波蘭語 próba或德語 Probe，來自中世紀拉丁語 proba，來自拉丁語 probō，來自原始印歐語 *pro-bʰH-wó-s (“在前”)，來自*pro- (“向前”) + *bʰuH- (“做”)。

próba (romanization)
про́би (genitive)
про́би (nominative plural)
проб (genitive plural)
про́бний (relational adjective)


проблема

probléma (romanization)
пробле́ми (genitive)
пробле́ми (nominative plural)
пробле́м (genitive plural)
пробле́мний (relational adjective)

Uk-проблема.ogg


провал

провали́ти (provalýty) 的動詞派生詞。

provál (romanization)
прова́лу (genitive)
прова́ли (nominative plural)
прова́лів (genitive plural)


мент

моме́нт (momént) 的截斷形式.

ment (romanization)
ме́нту (genitive)
ме́нти (nominative plural)
ме́нтів (genitive plural)


мент

借自俄語 мент (ment).

ment (romanization)
мента́ (genitive)
менти́ (nominative plural)
менті́в (genitive plural)


провести

provestý (romanization)
прово́дити (imperfective)
прова́дити (imperfective)
проводжа́ти (imperfective)
прово́джувати^([罕用]) (imperfective)
прова́джувати^([罕用]) (imperfective)

Uk-провести.ogg


мести

來自原始斯拉夫語 *mestì。

mestý (romanization)
підмести́ (perfective)
замести́ (perfective)


прогноз

借自法語 prognose，來自古希臘語 πρόγνωσις (prógnōsis，“預知，預測”)。

prohnóz (romanization)
прогно́зу (genitive)
прогно́зи (nominative plural)
прогно́зів (genitive plural)


продукт

prodúkt (romanization)
проду́кту (genitive)
проду́кти (nominative plural)
проду́ктів (genitive plural)

Uk-продукт.ogg


метеорит

meteorýt (romanization)
метеори́та (genitive)
метеори́ти (nominative plural)
метеори́тів (genitive plural)


метод

métod (romanization)
ме́тоду (genitive)
ме́тоди (nominative plural)
ме́тодів (genitive plural)


метр

metr (romanization)
ме́тра (genitive)
ме́три (nominative plural)
ме́трів (genitive plural)


проказа

繼承自古東斯拉夫語 проказа (prokaza，“痲瘋”)，來自古教會斯拉夫語 проказа (prokaza，“痲瘋”)，來自原始斯拉夫語 *prokaza。

prokáza (romanization)
прока́зи (genitive)
прока́зи (nominative plural)
прока́з (genitive plural)

Uk-проказа.ogg


меч

來自原始斯拉夫語 *mečь。更遠的詞源未知。

meč (romanization)
меча́ (genitive)
мечі́ (nominative plural)
мечі́в (genitive plural)


прокурор

prokurór (romanization)
прокуро́ра (genitive)
прокуро́ри (nominative plural)
прокуро́рів (genitive plural)
прокуро́рський (relational adjective)

генера́льний прокуро́р


пропаганда

源自拉丁語 prōpāganda。

propahánda (romanization)
пропага́нди (genitive)


пророк

借自古教會斯拉夫語 пророкъ (prorokŭ)，來自原始斯拉夫語 *prorokъ。

prorók (romanization)
проро́ка (genitive)
проро́ки (nominative plural)
проро́ків (genitive plural)
проро́чиця (feminine)


мимо

繼承自原始斯拉夫語 *mimo。


мимо

繼承自原始斯拉夫語 *mimo。


проститутка

prostytútka (romanization)
проститу́тки (genitive)
проститу́тки (nominative plural)
проститу́ток (genitive plural)


простота

прости́й (prostýj，“單純”) + -ота́ (-otá)。

prostotá (romanization)
простоти́ (genitive)

Uk-простота.ogg


протекторат

國際詞，衍生自拉丁語 prōtēctor。

protektorát (romanization)
протектора́ту (genitive)
протектора́ти (nominative plural)
протектора́тів (genitive plural)


противник

繼承自原始斯拉夫語 *protivьnikъ。對照捷克語 protivník、塞爾維亞-克羅地亞語 protivnik。

protývnyk (romanization)
проти́вника (genitive)
проти́вники (nominative plural)
проти́вників (genitive plural)

Uk-противник.ogg


могила

來自原始斯拉夫語 *mogyla (“墓碑”)。

mohýla (romanization)
моги́ли (genitive)
моги́ли (nominative plural)
моги́л (genitive plural)


молекула

源自法語 molécule，來自拉丁語 molecula (“分子”)，moles (“團”)的指小。

molékula (romanization)
моле́кули (genitive)
моле́кули (nominative plural)
моле́кул (genitive plural)


молитва

來自原始斯拉夫語 *modlitva。

molýtva (romanization)
моли́тви (genitive)
молитви́ (nominative plural)
молито́в (genitive plural)

Uk-молитва.ogg


молот

來自原始斯拉夫語 *moltъ，來自原始印歐語 *molh₂-to-，來自*melh₂-。

mólot (romanization)
мо́лота (genitive)
мо́лоти (nominative plural)
мо́лотів (genitive plural)
молото́к (diminutive)


молотьба

繼承自古東斯拉夫語 молотьба (molotĭba)，正式形式來自原始斯拉夫語 *moltьba (< *moltiti) 或*meltьba (< *melti)。By surface analysis, молот(и́ти) (molot(ýty)) + -ьба́ (-ʹbá)。

molotʹbá (romanization)
молотьби́ (genitive)

Uk-молотьба.ogg


момент

momént (romanization)
моме́нту (genitive)
моме́нти (nominative plural)
моме́нтів (genitive plural)


монарх

來自古希臘語 μόναρχος (mónarkhos)。

monárx (romanization)
мона́рха (genitive)
мона́рхи (nominative plural)
мона́рхів (genitive plural)
монархи́ня (feminine)
мона́рший (relational adjective)


монах

monáx (romanization)
мона́ха (genitive)
мона́хи (nominative plural)
мона́хів (genitive plural)
мона́хиня (feminine)
мона́шка (feminine)


монгол

借自蒙古語 монгол (mongol)。

monhól (romanization)
монго́ла (genitive)
монго́ли (nominative plural)
монго́лів (genitive plural)
монго́лка (feminine)


монолог

源自法語 monologue，來自古希臘語 μονόλογος (monólogos，“自言自語”)。

monolóh (romanization)
моноло́гу (genitive)
моноло́ги (nominative plural)
моноло́гів (genitive plural)


прошу

可能源自波蘭語 proszę。


прошу

可能源自波蘭語 proszę。

проси́ти (prosýty) 的第一人稱現在時單數


пружина

pružýna (romanization)
пружи́ни (genitive)
пружи́ни (nominative plural)
пружи́н (genitive plural)


монумент

monumént (romanization)
монуме́нта (genitive)
монуме́нти (nominative plural)
монуме́нтів (genitive plural)
монуме́нтний (relational adjective)


пряжа

繼承自原始斯拉夫語 *pręďa。

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-пряжа.wav

во́вня́на пря́жа


мор

繼承自古東斯拉夫語 моръ (morŭ)，來自原始斯拉夫語 *morъ。

因疾病或飢餓造成的大规模死亡


прямо

пря́мо впере́д


морг

借自俄語 морг (morg)，來自法語 morgue。

morh (romanization)
мо́рга (genitive)
мо́рги (nominative plural)
мо́ргів (genitive plural)


морг

借自波蘭語 mórg，來自德語 Morgen。

計量單位，約等於0.57公頃


мороз

繼承自原始斯拉夫語 *morzъ。

moróz (romanization)
моро́зу (genitive)
моро́зи (nominative plural)
моро́зів (genitive plural)
моро́зний (relational adjective)
морозе́ць (diminutive)
морозе́нко (diminutive)
моро́зонько (diminutive)


моряк

來自原始斯拉夫語 *mořakъ (By surface analysis, мо́ре (móre，“海”) + -я́к (-ják))，來自原始斯拉夫語 *moře，來自原始印歐語 *móri，英語 marine、maritime也經由此。

morják (romanization)
моряка́ (genitive)
моряки́ (nominative plural)
морякі́в (genitive plural)
моря́чка (feminine)
морячо́к (diminutive)


морячок

morjačók (romanization)
морячка́ (genitive)
морячки́ (nominative plural)
морячкі́в (genitive plural)

моря́к (morják) 的指小詞。


Москва

Moskvá (romanization)
Москви́ (genitive)
моско́вський (relational adjective)

莫斯科（聯邦城市，首都名，位於俄羅斯）

у/в Москві́

у/в Москву́, до Москви́

з Москви́


психолог

來自психо- (psyxo-) + -лог (-loh)。對照俄語 психо́лог (psixólog)、白俄羅斯語 псіхо́лаг (psixólah)、波蘭語 psycholog。

psyxóloh (romanization)
психо́лога (genitive)
психо́логи (nominative plural)
психо́логів (genitive plural)
психологи́ня (feminine)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-психолог.wav


пташка

ptáška (romanization)
пта́шки (genitive)
пташки́ (nominative plural)
пташо́к (genitive plural)


мотоцикл

motocýkl (romanization)
мотоци́кла (genitive)
мотоци́кли (nominative plural)
мотоци́клів (genitive plural)

Uk-мотоцикл.ogg


мох

來自原始斯拉夫語 *mъxъ。

mox (romanization)
мо́ха (genitive)
мохи́ (nominative plural)
мохі́в (genitive plural)


мошонка

mošónka (romanization)
мошо́нки (genitive)
мошо́нки (nominative plural)
мошо́нок (genitive plural)


муж

來自古東斯拉夫語 мѫжь (mǫžĭ)，來自原始斯拉夫語 *mǫžь。

muž (romanization)
му́жа (genitive)
мужі́ (nominative plural)
мужі́в (genitive plural)


пункт

punkt (romanization)
пу́нкту (genitive)
пу́нкти (nominative plural)
пу́нктів (genitive plural)


пуп

來自古東斯拉夫語 пупъ (pupŭ)，來自原始斯拉夫語 *pǫpъ (“芽，肚臍”)。

pup (romanization)
пу́па (genitive)
пу́пи (nominative plural)
пу́пів (genitive plural)


мука

來自原始斯拉夫語 *mǫka (“痛苦、折磨”)。

múka (romanization)
му́ки (genitive)
му́ки (nominative plural)
мук (genitive plural)


мука

來自原始斯拉夫語 *mǭka (“麵粉”)。


мундштук

mundštúk (romanization)
мундштука́ (genitive)
мундштуки́ (nominative plural)
мундштукі́в (genitive plural)
мундштуко́вий (relational adjective)
мундштучо́к (diminutive)

Uk-мундштук.ogg


путь

來自原始斯拉夫語 *pǫtь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *pont- / *pint-，來自原始印歐語 *p(o)nt-h₁-。

putʹ (romanization)
путі́ (genitive)
путі́ (nominative plural)
путе́й (genitive plural)


мусон

借自法語 mousson，來自阿拉伯語 مَوْسِم (mawsim，“季節”)，來自وَسَمَ (wasama，“標記，烙印”)。對照俄語 муссо́н (mussón)。

musón (romanization)
мусо́ну (genitive)
мусо́ни (nominative plural)
мусо́нів (genitive plural)
мусо́нний (relational adjective)


мусор

借自俄語 му́сор (músor)。

músor (romanization)
му́сора (genitive)
мусори́ (nominative plural)
мусорі́в (genitive plural)


мусульманин

源自突厥語族（對比韃靼語 мөселман (möselman)、哈薩克語 мұсылман (mūsylman)）鄂圖曼土耳其語 مسلمان (Müslüman) + -ин (-yn)，源自波斯語 مسلمان (mosalmân，“穆斯林”)，源自阿拉伯語 مُسْلِم (muslim，“穆斯林”)。

musulʹmányn (romanization)
мусульма́нина (genitive)
мусульма́ни (nominative plural)
мусульма́н (genitive plural)
мусульма́нка (feminine)
мусульма́нський (relational adjective)


мусульманка

мусульма́н(ин) (musulʹmán(yn)) + -ка (-ka)

musulʹmánka (romanization)
мусульма́нки (genitive)
мусульма́нки (nominative plural)
мусульма́нок (genitive plural)
мусульма́нин (masculine)
мусульма́нський (relational adjective)

магомета́нка

мусульма́нин (musulʹmányn) 的陰性形：女穆斯林

мусульма́нин (musulʹmányn) 的陰性形：女穆斯林


мусульманство

源自 мусульма́н(ин) (musulʹmán(yn)) + -ство (-stvo)。

musulʹmánstvo (romanization)
мусульма́нства (genitive)


муха

來自原始斯拉夫語 *mùxa。

múxa (romanization)
му́хи (genitive)
му́хи (nominative plural)
мух (genitive plural)


Мюнхен

Mjúnxen (romanization)
Мю́нхена (genitive)
мю́нхенський (relational adjective)

慕尼黑（首府名，位於德國巴伐利亞州）


н

烏克蘭語字母表第18個字母，名稱為ен (en)，並以西里爾字母書寫。


рабство

繼承自原始斯拉夫語 *orbьstvo，來自*orbъ + *-ьstvo。可同步分析為раб (rab) + -ство (-stvo)。

rábstvo (romanization)
ра́бства (genitive)


ради

ра́да (ráda) 的屬格單數

ра́да (ráda) 的主格/賓格/呼格複數


радий

繼承自原始斯拉夫語 *radъ。

rádyj (romanization)
ра́до
ра́дість (abstract-noun)


навряд

借自俄語 навря́д (navrjád)。

幾乎，不太可能，幾乎不可能

Його́ навря́д чи мо́жна вважа́ти радика́лом.

他很難被認為是激進份子。

Johó navrjád čy móžna vvažáty radykálom.

Навря́д чи мо́жна було́ очі́кувати, що вони́ залиша́ться в краї́ні.

人們很難指望他們留在這個國家。

Navrjád čy móžna buló očíkuvaty, ščo voný zalyšátʹsja v krajíni.

Навря́д чи хтось назве́ яки́хось архітекторів суча́сності, яки́ми пиша́ються львів'я́ни.

估计没人能说出利沃夫人引以为豪的现代建筑师的名字。

Navrjád čy xtosʹ nazvé jakýxosʹ arxitektoriv sučásnosti, jakýmy pyšájutʹsja lʹvivʺjány.

2017，“Юліан Чаплінський про руйнування й будівництво Львова. частина перша”, in tvoemisto.tv:


раз

raz (romanization)
ра́зу (genitive)
рази́ (nominative plural)
разі́в (genitive plural)
раз (genitive plural)


нанести

來自на- (na-) + нести́ (nestý)。對照俄語 нанести́ (nanestí)、白俄羅斯語 нане́сці (nanjésci)、波蘭語 nanieść。

nanestý (romanization)
нано́сити (imperfective)

Uk-нанести.ogg


напиток

繼承自原始斯拉夫語 *napitъkъ.

napýtok (romanization)
напи́тку (genitive)
напи́тки (nominative plural)
напи́тків (genitive plural)


народ

來自原始斯拉夫語 *narodъ，或許經由俄語 народ (narod)。方言中也有規則變化的нарід (narid)。

naród (romanization)
наро́ду (genitive)
наро́ди (nominative plural)
наро́дів (genitive plural)


нас

ми (my) 的屬格/賓格/方位格


настоятель

nastojátelʹ (romanization)
настоя́теля (genitive)
настоя́телі (nominative plural)
настоя́телів (genitive plural)

Uk-настоятель.ogg


район

rajón (romanization)
райо́ну (genitive)
райо́ни (nominative plural)
райо́нів (genitive plural)


рак

來自原始斯拉夫語 *rakъ。

rak (romanization)
ра́ка (genitive)
ра́ки (nominative plural)
ра́ків (genitive plural)
ра́чачий (relational adjective)
рачо́к (diminutive)


рак

來自原始斯拉夫語 *rakъ。

rak (romanization)
ра́ку (genitive)
ра́ковий (relational adjective)


ракета

rakéta (romanization)
раке́ти (genitive)
раке́ти (nominative plural)
раке́т (genitive plural)
раке́тний (relational adjective)


ракетка

rakétka (romanization)
раке́тки (genitive)
раке́тки (nominative plural)
раке́ток (genitive plural)


ракетка

раке́та (rakéta，“球拍”) 的指小詞


рамка

rámka (romanization)
ра́мки (genitive)
ра́мки (nominative plural)
ра́мок (genitive plural)


наука

naúka (romanization)
нау́ки (genitive)
нау́ки (nominative plural)
нау́к (genitive plural)


начальник

來自古教會斯拉夫語 начѧльникъ (načęlĭnikŭ)。可分析為нача́ло (načálo) + -ник (-nyk)。

načálʹnyk (romanization)
нача́льника (genitive)
нача́льники (nominative plural)
нача́льників (genitive plural)
нача́льниця (feminine)

Uk-начальник.ogg


начальство

načálʹstvo (romanization)
нача́льства (genitive)


наяву

由на (na) + яву́ (javú)構成，來自ява́ (javá，“現實”)。

在現實中，在清醒時，非夢中

Любі́ть Украї́ну у сні й наяву́,
вишне́ву свою́ Украї́ну,
красу́ її, ві́чно живу́ і нову́,
і мо́ву її солов'ї́ну.

Love Ukraine in a dream and in reality,
your cherry Ukraine,
her beauty, ever alive and new,
and her nightingale language.

Ljubítʹ Ukrajínu u sni j najavú,
vyšnévu svojú Ukrajínu,
krasú jiji, víčno žyvú i novú,
i móvu jiji solovʺjínu.

1944，Volodymyr Sosiura，Любіть Україну! [Love Ukraine!]:


недавно

Uk-недавно.ogg


незабудка

來自не (ne，“不要”) + забу́дь (zabúdʹ，“忘記”) + -ка (-ka)，仿譯自古法語 ne m'oubliez mie或德語 Vergissmeinnicht。

nezabúdka (romanization)
незабу́дки (genitive)
незабу́дки (nominative plural)
незабу́док (genitive plural)


нейро-

最终源自古希臘語 νεῦρον (neûron，“神經”)。невро- (nevro-) 的同源對似詞。

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-нейро-.wav


нейрон

源自古希臘語 νεῦρον (neûron，“神經”)。

nejrón (romanization)
нейро́на (genitive)
нейро́ни (nominative plural)
нейро́нів (genitive plural)
нейро́нний (relational adjective)
нейрона́льний (relational adjective)


некролог

經由西歐語言，衍生自中世紀拉丁語 necrologium。

nekrolóh (romanization)
некроло́га (genitive)
некроло́ги (nominative plural)
некроло́гів (genitive plural)
некрологі́чний (relational adjective)


ненависть

來自古東斯拉夫語 ненависть (nenavistĭ)，來自原始斯拉夫語 *nenavistь。

nenávystʹ (romanization)
нена́висті (genitive)
нена́висти (genitive)

Uk-ненависть.ogg


неон

來自古希臘語 νέον (néon)。

neón (romanization)
нео́ну (genitive)
нео́новий (relational adjective)


реванш

revánš (romanization)
рева́ншу (genitive)
рева́нші (nominative plural)
рева́ншів (genitive plural)


Непал

Nepál (romanization)
Непа́лу (genitive)
непа́льський (relational adjective)

Федерати́вна Демократи́чна Респу́бліка Непа́л

Federatývna Demokratýčna Respúblika Nepál

尼泊爾（國家名，位於南亞）


неправда

не- (ne-，“不-”) + пра́вда (právda，“真實”)。

neprávda (romanization)
непра́вди (genitive)
непра́вди (nominative plural)
непра́вд (genitive plural)

Uk-неправда.ogg


редька

繼承自原始斯拉夫語 *redьky。

rédʹka (romanization)
ре́дьки (genitive)
ре́дьки (nominative plural)
ре́дьковий (relational adjective)
ре́дечка (diminutive)


неприязнь

neprýjaznʹ (romanization)
непри́язні (genitive)


резина

源自拉丁語 resina經由俄語 рези́на (rezína)；參見法語 résine。

rezýna (romanization)
рези́ни (genitive)
рези́ни (nominative plural)
рези́н (genitive plural)
рези́новый (relational adjective)


результат

rezulʹtát (romanization)
результа́ту (genitive)
результа́ти (nominative plural)
результа́тів (genitive plural)

Uk-результат.ogg


рейс

rejs (romanization)
ре́йсу (genitive)
ре́йси (nominative plural)
ре́йсів (genitive plural)


нерв

衍生或經由歐洲西部語言拉丁語 nervus。

nerv (romanization)
не́рва (genitive)
не́рви (nominative plural)
не́рвів (genitive plural)
нерво́вий (relational adjective)


рекрут

借自波蘭語 rekrut或俄語 ре́крут (rékrut)。

rékrut (romanization)
ре́крута (genitive)
ре́крути (nominative plural)
ре́крутів (genitive plural)
ре́крутка (feminine)


ремесло

繼承自原始斯拉夫語 *remeslo.

remesló (romanization)
ремесла́ (genitive)
реме́сла (nominative plural)
реме́сел (genitive plural)

Uk-ремесло.ogg


нести

來自原始斯拉夫語 *nesti。

nestý (romanization)
понести́ (perfective)

нести́ (nestý) 和 понести́ (ponestý) 是具體動詞，對應的 носи́ти (nosýty) 和 поноси́ти (ponosýty) 是抽象動詞。


ресторан

restorán (romanization)
рестора́ну (genitive)
рестора́ни (nominative plural)
рестора́нів (genitive plural)
рестора́нний (relational adjective)

Uk-ресторан.ogg


референдум

referéndum (romanization)
рефере́ндуму (genitive)
рефере́ндуми (nominative plural)
рефере́ндумів (genitive plural)


речник

源自 ректи́ (rektý) + -ник (-nyk)。對照波蘭語 rzecznik。

réčnyk (romanization)
ре́чника (genitive)
ре́чники (nominative plural)
ре́чників (genitive plural)
ре́чниця (relational adjective)


нива

繼承自原始斯拉夫語 *ňiva。

nýva (romanization)
ни́ви (genitive)
ни́ви (nominative plural)
нив (genitive plural)


решето

來自原始斯拉夫語 *rešeto。

réšeto (romanization)
ре́шета (genitive)
реше́та (nominative plural)
реші́т (genitive plural)


ржа

rža (romanization)
ржі (genitive)
ржа́вий (relational adjective)

іржа́ (iržá，“鏽”)的另一種寫法


рис

來自中古低地德語 rīs。

rys (romanization)
ри́су (genitive)
ри́совий (relational adjective)


ритуал

來自拉丁語 rītuālis，來自rītus。

rytuál (romanization)
ритуа́лу (genitive)
ритуа́ли (nominative plural)
ритуа́лів (genitive plural)
ритуа́льний (relational adjective)


робот

借自捷克語 robot。

róbot (romanization)
ро́бота (genitive)
ро́боти (nominative plural)
ро́ботів (genitive plural)

я не ро́бот

我不是機器人 (驗證碼)


нити

繼承自原始斯拉夫語 *nyti (“嚮往”)。

nýty (romanization)
пони́ти (perfective)


нитка

nýtka (romanization)
ни́тки (genitive)
нитки́ (nominative plural)
нито́к (genitive plural)


родитель

rodýtelʹ (romanization)
роди́теля (genitive)
роди́телі (nominative plural)
роди́телів (genitive plural)
роди́телька (feminine)

Uk-родитель.ogg


нищий

繼承自原始斯拉夫語 *niščь。


роль

rolʹ (romanization)
ро́лі (genitive)
ро́лі (nominative plural)
ро́лей (genitive plural)


роман

román (romanization)
рома́ну (genitive)
рома́ни (nominative plural)
рома́нів (genitive plural)


нога

繼承自古東斯拉夫語 нога (noga)，來自原始斯拉夫語 *noga，來自原始波羅的-斯拉夫語 *nagā́ˀ，來自原始印歐語 *h₃nṓgʰs。

nohá (romanization)
ноги́ (genitive)
но́ги (nominative plural)
ніг (genitive plural)


номенклатура

nomenklatúra (romanization)
номенклату́ри (genitive)
номенклату́ри (nominative plural)
номенклату́р (genitive plural)
номенклату́рний (relational adjective)


роса

來自原始斯拉夫語 *rosà，來自原始波羅的-斯拉夫語 *rasā́ˀ，來自原始印歐語 *h₁róseh₂.

rosá (romanization)
роси́ (genitive)
ро́си (nominative plural)
рос (genitive plural)


номер

來自德語 Nummer，與包括俄語 но́мер (nómer)等同源。

nómer (romanization)
но́мера (genitive)
номери́ (nominative plural)
номері́в (genitive plural)
номерни́й (relational adjective)
номеро́к (diminutive)

Яки́й ваш но́мер телефо́ну?


рот

來自原始斯拉夫語 *rъtъ。

rot (romanization)
ро́та (genitive)
роти́ (nominative plural)
роті́в (genitive plural)


рота

借自中古高地德語 rotte (“分隊、單位、群”)。

róta (romanization)
ро́ти (genitive)
ро́ти (nominative plural)
рот (genitive plural)


рояль

rojálʹ (romanization)
роя́ля (genitive)
роя́лі (nominative plural)
роя́лів (genitive plural)


ртуть

來自原始斯拉夫語 *rьtǫtь，與立陶宛語 risti (“滾動”)相關，和波蘭語 rtęć、捷克語 rtuť等同源。


рубль

繼承自古東斯拉夫語 рубль (rublĭ)。рубе́ль (rubélʹ) 的同源對似詞。

rublʹ (romanization)
рубля́ (genitive)
рублі́ (nominative plural)
рублі́в (genitive plural)


руда

руди́й (rudýj) 的陰性主格單數


нужда

借自古教會斯拉夫語 ноужда (nužda)，來自原始斯拉夫語 *nuďa。取代了繼承的東斯拉夫語詞彙ну́жа (núža)。ну́жа (núža，“蝨子；蒼蠅”) 的同源對似詞 (棄用)。

nuždá (romanization)
núžda¹ (romanization)
нужди́ (genitive)
ну́жди¹ (genitive)

біда́ f (bidá，“不幸；麻煩”)之同義詞


рукав

繼承自原始斯拉夫語 *rǫkavъ。

rukáv (romanization)
рукава́ (genitive)
рука́ва (nominative plural)
рукави́ (nominative plural)
рукаві́в (genitive plural)


Нюрнберг

Njúrnberh (romanization)
Ню́рнберга (genitive)
ню́рнберзький (relational adjective)

紐倫堡（中心城市名，位於德國巴伐利亞州）


об

繼承自原始斯拉夫語 *ob。

о

在 (以小時為單位的時間)

介詞об只有在下面的單詞以元音開頭時才會使用。如果後面的詞以輔音開頭，則用介詞о代替。在烏克蘭，1-24的序數唯一以元音開頭的為одинадцятий (odynadcjatyj，“第十一”)。

在 (以小時為單位的時間)

об одина́дцятій годи́ні

об одина́дцятій ве́чора


рупор

透過俄語 ру́пор (rúpor)來自荷蘭語 roeper，來自roepen (“喊”)。

rúpor (romanization)
ру́пора (genitive)
ру́пори (nominative plural)
ру́порів (genitive plural)


рюкзак

rjukzák (romanization)
рюкзака́ (genitive)
рюкзаки́ (nominative plural)
рюкзакі́в (genitive plural)


рябчик

借自俄語 ря́бчик (rjábčik)。

rjábčyk (romanization)
ря́бчика (genitive)
ря́бчики (nominative plural)
ря́бчиків (genitive plural)


рябчик

來自ряби́й (rjabýj) + -чик (-čyk)。


ряд

繼承自古東斯拉夫語 рѧдъ (rędŭ)，來自原始斯拉夫語 *rędъ。

rjad (romanization)
ря́ду (genitive)
ряди́ (nominative plural)
ряді́в (genitive plural)
рядо́к (diminutive)

後面或前面的程度 (元音)

голосни́й пере́днього ря́ду

чека́ти ря́ду


ряса

rjása (romanization)
ря́си (genitive)
ря́си (nominative plural)
ряс (genitive plural)


сад

來自原始斯拉夫語 *saditi (“種植”)。

sad (romanization)
са́ду (genitive)
сади́ (nominative plural)
саді́в (genitive plural)
садо́вий (relational adjective)
садо́к (diminutive)

фрукто́вий сад

ботані́чний сад


садок

sadók (romanization)
садка́ (genitive)
садки́ (nominative plural)
садкі́в (genitive plural)


садок

сад (sad，“花園”) + -о́к (-ók)

сад (sad) 的指小詞：小花園


саламандра

借自拉丁語 salamandra，來自古希臘語 σαλαμάνδρα (salamándra)，來自波斯語 سمندر (samandar)。

salamándra (romanization)
салама́ндри (genitive)
салама́ндри (nominative plural)
салама́ндр (genitive plural)


салат

源自法語 salade，來自意大利語 salata (“沙拉，醃製過的東西”)。

salát (romanization)
сала́ту (genitive)
сала́ти (nominative plural)
сала́тів (genitive plural)

萵苣屬 （Lactuca） 的植物


сало

繼承自古盧森尼亞語 са́ло (sálo)。


область

源自古教會斯拉夫語 область (oblastĭ)，來自原始斯拉夫語 *obolstь。本土詞古東斯拉夫語 оболость (obolostĭ)的移位。

óblastʹ (romanization)
о́бласті (genitive)
о́бласти (genitive)
о́бласті (nominative plural)
областе́й (genitive plural)
обласни́й (relational adjective)

Uk-область.ogg


самокат

可能來自俄語 самока́т (samokát)。可分析為само- (samo-) + -кат (-kat)，ката́ти (katáty)的結合形式。

samokát (romanization)
самока́та (genitive)
самока́ти (nominative plural)
самока́тів (genitive plural)


самооборона

само- (samo-，“自我”) + оборо́на (oboróna，“防衛”)。

samooboróna (romanization)
самооборо́ни (genitive)


оборона

繼承自原始斯拉夫語 *bornь。與брань (branʹ)同源。

oboróna (romanization)
оборо́ни (genitive)
оборо́нний (relational adjective)

Uk-оборона.ogg


оборонять

оборони́ти (oboronýty)和оборони́ть (oboronýtʹ) 的第三人稱複數將來時直陳式


образ

來自原始斯拉夫語 *obrazъ。

óbraz (romanization)
о́бразу (genitive)
о́брази (nominative plural)
о́бразів (genitive plural)


самурай

samuráj (romanization)
самура́я (genitive)
самура́ї (nominative plural)
самура́їв (genitive plural)
самура́йський (relational adjective)


сани

繼承自古東斯拉夫語 сани (sani)，сань (sanĭ)的複數形，來自原始斯拉夫語 *sanь。

sány (romanization)
сане́й (genitive)
са́нний (relational adjective)
са́нки (diminutive)


сантиметр

santymétr (romanization)
сантиме́тра (genitive)
сантиме́три (nominative plural)
сантиме́трів (genitive plural)


обряд

繼承自原始斯拉夫語 *obrędъ。

obrjád (romanization)
обря́ду (genitive)
обря́ди (nominative plural)
обря́дів (genitive plural)
обрядо́вий (relational adjective)
обря́дний (relational adjective)


сарана

saraná (romanization)
сарани́ (genitive)


обстановка

obstanóvka (romanization)
обстано́вки (genitive)

Uk-обстановка.ogg


сатира

借自拉丁語 satira。

satýra (romanization)
сати́ри (genitive)
сати́ри (nominative plural)
сати́р (genitive plural)


сатира

сати́р (satýr) 的屬格/賓格單數


сахар

繼承自古盧森尼亞語 са́харъ (sáxar)，來自古東斯拉夫語 сахаръ (saxarŭ)，源自古希臘語 σάκχαρ (sákkhar)、σάκχαρι (sákkhari)、σάκχαρον (sákkharon)，經由巴利語 sakkharā，來自梵語 शर्करा (śarkarā)。цу́кор (cúkor) 的同源對似詞。

sáxar (romanization)
са́хару (genitive)
сахари́ (nominative plural)
сахарі́в (genitive plural)
са́харний (relational adjective)
сахаре́ць (diminutive)


сварка

svárka (romanization)
сва́рки (genitive)
сва́рки (nominative plural)
сва́рок (genitive plural)


свастика

源自梵語 स्वस्तिक (svastika)。

svástyka (romanization)
сва́стики (genitive)
сва́стики (nominative plural)
сва́стик (genitive plural)


сват

繼承自原始斯拉夫語 *svatъ。

svat (romanization)
сва́та (genitive)
свати́ (nominative plural)
сваті́в (genitive plural)


сват

繼承自原始斯拉夫語 *svatъ。

svat (romanization)
сва́та (genitive)
сва́ти (nominative plural)
сва́тів (genitive plural)


овощ

借自古教會斯拉夫語 овощь (ovoštĭ，“水果”)，來自原始斯拉夫語 *ovoťe。о́воч (óvoč) 的同源對似詞。

óvošč (romanization)
о́вощу (genitive)
о́вощі (nominative plural)
о́вощів (genitive plural)

овоч (ovoč)的古旧形式。


огород

ohoród (romanization)
огоро́ду (genitive)
огоро́ди (nominative plural)
огоро́дів (genitive plural)
огоро́дній (relational adjective)
огоро́дець (diminutive)
огоро́дик (diminutive)


свинина

繼承自古盧森尼亞語 свини́на (svinína)。等同於свиня́ f (svynjá，“豬玀，豬”) + -ина (-yna)。

svynýna (romanization)
свини́ни (genitive)

Uk-свинина.ogg


одно-

來自оди́н (odýn)。


свист

svyst (romanization)
сви́сту (genitive)
сви́сти (nominative plural)
сви́стів (genitive plural)


свобода

svobóda (romanization)
свобо́ди (genitive)
свобо́ди (nominative plural)
свобо́д (genitive plural)

Uk-свобода.ogg


свояк

svoják (romanization)
свояка́ (genitive)
свояки́ (nominative plural)
своякі́в (genitive plural)
своя́чка (feminine)


священник

свяще́н(ний) (svjaščén(nyj)，“神聖”) + -ник (-nyk)。這個拼寫 (和 -нн-) 是官方標準，而非свяще́ник (svjaščényk)。

svjaščénnyk (romanization)
свяще́нника (genitive)
свяще́нники (nominative plural)
свяще́нників (genitive plural)

Uk-священник.ogg


священство

來自священ(ний) (svjaščen(nyj))或свяще́н(ик) (svjaščén(yk)) + -ство (-stvo)。

svjaščénstvo (romanization)
свяще́нства (genitive)


себе

自身 （反身代詞）
我自己

自身 （反身代詞）
你自己

自身 （反身代詞）
他自己

自身 （反身代詞）
她自己

自身 （反身代詞）
牠自己

自身 （反身代詞）
我們自己

自身 （反身代詞）
你們自己

自身 （反身代詞）
他們自己


озеро

繼承自原始斯拉夫語 *ȅzero，來自原始波羅的-斯拉夫語 *éźera。

ózero (romanization)
о́зера (genitive)
озе́ра (nominative plural)
озе́р (genitive plural)
озе́рний (relational adjective)
озе́рце (diminutive)
озерце́ (diminutive)


сезон

sezón (romanization)
сезо́ну (genitive)
сезо́ни (nominative plural)
сезо́нів (genitive plural)


сей

繼承自原始斯拉夫語 *sь (“這”)。


сей

繼承自原始斯拉夫語 *sь (“這”)。


секрет

來自拉丁語 sēcrētus，來自sēcernō (“分離，分開”)。

sekrét (romanization)
секре́ту (genitive)
секре́ти (nominative plural)
секре́тів (genitive plural)


секта

sékta (romanization)
се́кти (genitive)
се́кти (nominative plural)
сект (genitive plural)


сектор

séktor (romanization)
се́ктора (genitive)
сектори́ (nominative plural)
секторі́в (genitive plural)


секунда

sekúnda (romanization)
секу́нди (genitive)
секу́нди (nominative plural)
секу́нд (genitive plural)
секу́ндний (relational adjective)
секу́ндочка (diminutive)

Uk-секунда.ogg


село

繼承自古東斯拉夫語 село (selo)，來自原始斯拉夫語 *selo。

seló (romanization)
села́ (genitive)
се́ла (nominative plural)
сіл (genitive plural)


оксид

oksýd (romanization)
окси́ду (genitive)
окси́ди (nominative plural)
окси́дів (genitive plural)


окунь

繼承自古盧森尼亞語 о́кунь (ókunʹ)，來自古東斯拉夫語 о́кунь (ókunĭ)，來自原始斯拉夫語 *òkunь。與波蘭語 okoń、白俄羅斯語 акунь (akunʹ)、捷克語 okoun、斯洛伐克語 okún、保加利亞語 окун (okun)、塞爾維亞-克羅地亞語 окун等同源。

ókunʹ (romanization)
о́куня (genitive)
о́куні (nominative plural)
о́кунів (genitive plural)

І ловилася риба в сітки — Скумбрія, окуні і бички

漁網也捕獲了魚類 — 鯖魚、鱸魚、蝦虎魚

I lovylasja ryba v sitky — Skumbrija, okuni i byčky

1959，Платон Воронько，Драгі，頁 114:


оленина

оле́нь (olénʹ，“鹿”) + -и́на (-ýna，表示肉的名詞的後綴)。

olenýna (romanization)
олени́ни (genitive)


олень

來自原始斯拉夫語 *(j)elenь、原始印歐語 *h₁el-(h₁)en- (“紅鹿，駝鹿”)，來自原始印歐語 *h₁el- (“紅鹿，駝鹿”)，英語 elk也從此而來。與古希臘語 ἑλλός (hellós，“小鹿”)、ἔλαφος (élaphos，“鹿”)、立陶宛語 elnias、古典亞美尼亞語 եղն (ełn)同源。

ólenʹ (romanization)
о́леня (genitive)
о́лені (nominative plural)
о́ленів (genitive plural)


олово

繼承自原始斯拉夫語 *olovo (“鉛”)。

ólovo (romanization)
о́лова (genitive)
олов'я́ний (relational adjective)


серб

繼承自原始斯拉夫語 *sьrbъ。

serb (romanization)
се́рба (genitive)
се́рби (nominative plural)
се́рбів (genitive plural)
се́рбка (feminine)


оман

源自原始斯拉夫語 *omanъ。

omán (romanization)
ома́ну (genitive)
ома́ни (nominative plural)
ома́нів (genitive plural)


сердечно

來自серде́чний (serdéčnyj) + -о (-o)。


серенада

serenáda (romanization)
серена́ди (genitive)
серена́ди (nominative plural)
серена́д (genitive plural)


сержант

借自法語 sergent (“中士”)。

seržánt (romanization)
сержа́нта (genitive)
сержа́нти (nominative plural)
сержа́нтів (genitive plural)
сержа́нтський (relational adjective)


серп

來自原始斯拉夫語 *sьrpъ。
與古教會斯拉夫語 срьпъ (srĭpŭ，“鐮刀”)、保加利亞語 сърп (sǎrp)、捷克語 srp、波蘭語 sierp；和拉脫維亞語 sirpis、古希臘語 ἅρπη (hárpē)、拉丁語 sarpiō等同源。

serp (romanization)
серпа́ (genitive)
серпи́ (nominative plural)
серпі́в (genitive plural)

серп і мо́лот


опера

借自意大利語 opera。

ópera (romanization)
о́пери (genitive)
о́пери (nominative plural)
о́пер (genitive plural)
о́перний (relational adjective)


сигнал

來自中世紀拉丁語 signāle，晚期拉丁語 signālis的中性名詞用法，來自拉丁語 signum。

syhnál (romanization)
сигна́лу (genitive)
сигна́ла (genitive)
сигна́ли (nominative plural)
сигна́лів (genitive plural)
сигна́льний (relational adjective)


сила

繼承自，來自古東斯拉夫語 сила (sila)，來自原始斯拉夫語 *sila，來自原始波羅的-斯拉夫語 *séiˀlāˀ。

sýla (romanization)
си́ли (genitive)
си́ли (nominative plural)
сил (genitive plural)


символ

sýmvol (romanization)
си́мволу (genitive)
си́мволи (nominative plural)
си́мволів (genitive plural)
символі́чний (relational adjective)


симптом

來自古希臘語 σύμπτωμα (súmptōma，“事情，事故，症狀”)。

symptóm (romanization)
симпто́му (genitive)
симпто́ми (nominative plural)
симпто́мів (genitive plural)

Uk-симптом.ogg


синагога

源自拉丁語 synagōga，源自古希臘語 σῠνᾰγωγή (sŭnăgōgḗ，“集會，聚會”)。

synahóha (romanization)
синаго́ги (genitive)
синаго́ги (nominative plural)
синаго́г (genitive plural)


синдром

借自法語 syndrome，來自古希臘語 συνδρομή (sundromḗ)。

syndróm (romanization)
синдро́му (genitive)
синдро́ми (nominative plural)
синдро́мів (genitive plural)


синтез

來自拉丁語 synthesis，來自古希臘語 σύνθεσις (súnthesis，“拼湊，組合”)。

sýntez (romanization)
си́нтезу (genitive)


орда

來自突厥語族語言，來自原始突厥語 *ordu。

ordá (romanization)
орди́ (genitive)
о́рди (nominative plural)
орд (genitive plural)


орнамент

ornáment (romanization)
орна́менту (genitive)
орна́менти (nominative plural)
орна́ментів (genitive plural)

Uk-орнамент.ogg


сироп

syróp (romanization)
сиро́па (genitive)
сиро́пи (nominative plural)
сиро́пів (genitive plural)


система

systéma (romanization)
систе́ми (genitive)
систе́ми (nominative plural)
систе́м (genitive plural)
систе́мний (relational adjective)
систе́мка (diminutive)

Uk-система.ogg

операці́йна систе́ма


оса

來自原始斯拉夫語 *osa，來自原始印歐語 *wobʰseh₂。

osá (romanization)
оси́ (genitive)
о́си (nominative plural)
ос (genitive plural)
оси́ний (relational adjective)
о́сячий (relational adjective)


сказ

скази́тися (skazýtysja，“發瘋，發狂”) 的動詞派生詞，源頭來自原始斯拉夫語 *kaziti。

skaz (romanization)
ска́за (genitive)
ска́зи (nominative plural)
ска́зів (genitive plural)

довести́ до ска́зу


скандал

skandál (romanization)
сканда́лу (genitive)
сканда́ли (nominative plural)
сканда́лів (genitive plural)
сканда́льний (relational adjective)

Uk-скандал.ogg


осел

繼承自原始斯拉夫語 *osьlъ。

osél (romanization)
осла́ (genitive)
осли́ (nominative plural)
ослі́в (genitive plural)


осетрина

來自осете́р (osetér，“鱘魚”) + -и́на (-ýna)。

osetrýna (romanization)
осетри́ни (genitive)
осетри́новий (relational adjective)
осетри́нний (relational adjective)


осколок

oskólok (romanization)
оско́лка (genitive)
оско́лки (nominative plural)
оско́лків (genitive plural)
оско́лковий (relational adjective)

Uk-осколок.ogg

（投射爆裂物的小碎片） 彈片


склад

sklad (romanization)
скла́ду (genitive)
скла́ди (nominative plural)
скла́дів (genitive plural)


склад

sklad (romanization)
скла́ду (genitive)
склади́ (nominative plural)
складі́в (genitive plural)


основа

繼承自古東斯拉夫語 основа (osnova)，來自原始斯拉夫語 *osnova。

osnóva (romanization)
осно́ви (genitive)
осно́ви (nominative plural)
осно́в (genitive plural)
основни́й (relational adjective)


особа

繼承自古盧森尼亞語 осо́ба (osóba，“人物，外貌，種類，位格”)很可能是古波蘭語 osoba，來自古捷克語 osoba，來自原始斯拉夫語 *osoba。

osóba (romanization)
осо́би (genitive)
осо́би (nominative plural)
осі́б (genitive plural)

Особа невіддільна від суспільства, від колективу, а її сутність являє собою сукупність усіх суспільних відносин.
Osoba neviddilʹna vid suspilʹstva, vid kolektyvu, a jiji sutnistʹ javljaje soboju sukupnistʹ usix suspilʹnyx vidnosyn.
人离不开社会、离不开集体，其本质是一切社会关系的总和。

1961, Комуніст України, 6, 52:


сковорода

被古東斯拉夫語 сковорода (skovoroda)取代的形式，來自原始斯拉夫語 *skovorda。

skovorodá (romanization)
сковороди́ (genitive)
ско́вороди (nominative plural)
сковорі́д (genitive plural)
сковорі́дка (diminutive)

Uk-сковорода.ogg


скоро

skóro (romanization)
скорі́ше (comparative)
найскорі́ше (superlative)


ось

由о (o) + се (se)組合而成，後被還原。與白俄羅斯語 вось (vosʹ)同源。


отава

繼承自原始斯拉夫語 *otava。

再生草（割除後當年又長出的草）


скульптура

源自拉丁語 sculptūra，來自sculpō (“切；在石頭上雕刻”)。

skulʹptúra (romanization)
скульпту́ри (genitive)
скульпту́ри (nominative plural)
скульпту́р (genitive plural)
скульпту́рний (relational adjective)

Uk-скульптура.ogg


скучать

ску́чити 完 (skúčyty) 的第三人稱複數將來時直陳式


слава

繼承自，來自古東斯拉夫語 слава (slava)，來自原始斯拉夫語 *slàva。

sláva (romanization)
сла́ви (genitive)
сла́вний (relational adjective)

слава Украї́ні

Геро́ям сла́ва!


слива

來自原始斯拉夫語 *sliva。

slýva (romanization)
сли́ви (genitive)
сли́ви (nominative plural)
слив (genitive plural)


словачка

slováčka (romanization)
слова́чки (genitive)
слова́чки (nominative plural)
слова́чок (genitive plural)
слова́к (masculine)


словник

slovnýk (romanization)
словника́ (genitive)
словники́ (nominative plural)
словникі́в (genitive plural)
словни́ця (feminine)
словнико́вий (relational adjective)
словничо́к (diminutive)

Uk-словник.ogg


слон

繼承自原始斯拉夫語 *slonъ，可能是從動詞原始斯拉夫語 *sloniti sę (“靠著，靠在”)所衍生的，與中世紀靠在樹上睡覺的大象的故事有關。根據其他資料，它和土耳其語 arslan (“獅子”)有關。

slon (romanization)
слона́ (genitive)
слони́ (nominative plural)
слоні́в (genitive plural)
слоно́вий (relational adjective)


слониха

slonýxa (romanization)
слони́хи (genitive)
слони́хи (nominative plural)
слони́х (genitive plural)
слон (masculine)

слон (slon) 的陰性形：雌性大象


слуга

來自原始斯拉夫語 *sluga。

sluhá (romanization)
слуги́ (genitive)
слу́ги (nominative plural)
слуг (genitive plural)
служни́ця (feminine)


служба

來自原始斯拉夫語 *služьba.

slúžba (romanization)
слу́жби (genitive)
слу́жби (nominative plural)
служб (genitive plural)


слух

來自原始斯拉夫語 *sluxъ。

slux (romanization)
слу́ху (genitive)
слу́хи (nominative plural)
слу́хів (genitive plural)
слухови́й (relational adjective)


смерть

來自古東斯拉夫語 съмьрть (sŭmĭrtĭ)，來自原始斯拉夫語 *sъmьrtь。

smertʹ (romanization)
сме́рті (genitive)
сме́рти (genitive)
сме́рті (nominative plural)
смерте́й (genitive plural)


сметана

smetána (romanization)
смета́ни (genitive)


смола

繼承自古東斯拉夫語 смола (smola)，來自原始斯拉夫語 *smola。

smolá (romanization)
смоли́ (genitive)
смо́ли (nominative plural)
смол (genitive plural)


смородина

smoródyna (romanization)
сморо́дини (genitive)
сморо́дини (nominative plural)
сморо́дин (genitive plural)

Uk-смородина.ogg


смута

繼承自原始斯拉夫語 *sъmǫta。

smúta (romanization)
сму́ти (genitive)
сму́ти (nominative plural)
смут (genitive plural)


снаряд

借自俄語 снаря́д (snarjád)。

snarjád (romanization)
снаря́да (genitive)
снаря́ди (nominative plural)
снаря́дів (genitive plural)
снаря́дний (relational adjective)

артилері́йський снаря́д


собака

繼承自古盧森尼亞語 соба́ка (sobáka)，源自古東斯拉夫語 собака (sobaka)，派生自中古伊朗語支 *sabāka-，源自西伊朗語支 *spaka，源自原始伊朗語 *cwā́，源自原始印歐語 *ḱwṓ。

sobáka (romanization)
соба́ки (genitive)
соба́ки (nominative plural)
соба́к (genitive plural)


собачка

繼承自古盧森尼亞語 соба́чка (sobáčka)。等同於соба́ка (sobáka) + -ка (-ka)。

sobáčka (romanization)
соба́чки (genitive)
соба́чки (nominative plural)
соба́чок (genitive plural)

Uk-собачка.ogg

пе́сик

соба́ка (sobáka) 的指小詞：

цуценя́

соба́ка (sobáka) 的指小詞：

щеня́

соба́ка (sobáka) 的指小詞：

пе́сик

соба́ка (sobáka) 的指小詞：

соба́ка (sobáka) 的指小詞：
小狗

соба́ка (sobáka) 的指小詞：
狗狗


сова

繼承自原始斯拉夫語 *sova。

sová (romanization)
сови́ (genitive)
со́ви (nominative plural)
сов (genitive plural)


совок

來自сова́ти (sováty，“放；使滑入；戳”) + -о́к (-ók)。

sovók (romanization)
совка́ (genitive)
совки́ (nominative plural)
совкі́в (genitive plural)
совко́вий (relational adjective)
сово́чок (diminutive)


совок

受到俄語 сово́к (sovók)的影響，等同сові́т (sovít) + -о́к (-ók)。

sovók (romanization)
совка́ (genitive)
совки́ (nominative plural)
совкі́в (genitive plural)
совко́вий (relational adjective)

蘇聯時代的事物、習慣、觀念等


солдат

來自俄語 солда́т (soldát)。

soldát (romanization)
солда́та (genitive)
солда́ти (nominative plural)
солда́тів (genitive plural)


солома

來自原始斯拉夫語 *solma，來自原始印歐語 *ḱolh₂mos。

solóma (romanization)
соло́ми (genitive)


солянка

soljánka (romanization)
соля́нки (genitive)
соля́нки (nominative plural)
соля́нок (genitive plural)

кура́й m (kuráj，“豬毛菜”)之同義詞


сон

來自原始斯拉夫語 *sъ̀nъ，來自原始印歐語 *supnós。

son (romanization)
сну (genitive)
сни (nominative plural)
снів (genitive plural)


сон

來自原始斯拉夫語 *sъ̀nъ，來自原始印歐語 *supnós。


охра

во́хра (vóxra)的另一種寫法


сонет

來自意大利語 sonetto。

sonét (romanization)
соне́та (genitive)
соне́ти (nominative plural)
соне́тів (genitive plural)


очевидно

очеви́дний (očevýdnyj，形容詞)的副詞形式。

Uk-очевидно.ogg


очевидно

очеви́дний (očevýdnyj，形容詞)的副詞形式。

Uk-очевидно.ogg


сорго

借自意大利語 sorgo。


сорочка

來自古東斯拉夫語 сорочька (soročĭka)，來自原始斯拉夫語 *sorka。

soróčka (romanization)
соро́чки (genitive)
сорочки́ (nominative plural)
сорочо́к (genitive plural)

Uk-сорочка.ogg


п

烏克蘭語字母表第20個字母，名稱為пе (pe)，並以西里爾字母書寫。


сосна

來自古東斯拉夫語 сосна (sosna)，來自原始斯拉夫語 *sosna，來自原始印歐語 *ḱesn-。

sosná (romanization)
sósna (romanization)
сосни́ (genitive)
со́сни (genitive)
со́сни (nominative plural)
со́сен (genitive plural)
со́сон (genitive plural)
сосно́вий (relational adjective)
со́сонка (diminutive)
сосо́нка (diminutive)


пакет

pakét (romanization)
паке́та (genitive)
паке́ти (nominative plural)
паке́тів (genitive plural)
паке́тик (diminutive)


пакетик

pakétyk (romanization)
паке́тика (genitive)
паке́тики (nominative plural)
паке́тиків (genitive plural)

паке́т (pakét) 的指小詞


Пакистан

Pakystán (romanization)
Пакиста́ну (Pakystánu) (genitive)


сотня

sótnja (romanization)
со́тні (genitive)
со́тні (nominative plural)
со́тень (genitive plural)

со́тні ти́сяч люде́й


соус

來自俄語 со́ус (sóus)，來自法語 sauce。

sóus (romanization)
со́усу (genitive)
со́уси (nominative plural)
со́усів (genitive plural)
со́усний (relational adjective)


пали

пали́ти (palýty) 的第二人稱單數命令式非完整體


палка

來自原始斯拉夫語 *palъka。

pálka (romanization)
па́лки (genitive)
па́лки (nominative plural)
па́лок (genitive plural)
па́лочка (diminutive)


палтус

páltus (romanization)
па́лтуса (genitive)
па́лтуси (nominative plural)
па́лтусів (genitive plural)


пальто

借自法語 paletot，來自西班牙語 paletoque (“短披風，短披肩”)，來自拉丁語 palla (“長的外部服裝”)。

palʹtó (romanization)
пальта́ (genitive)
па́льта (nominative plural)
пальт (genitive plural)

部分使用者可能會認為這個詞無變格，和俄語用法相同。如果有變格，當與數字2、3、4或與大於20且以2、3、4結尾的數字配對時，這個名詞具有計數形式пальта́（除了以12、13、14結尾的數字之外）。


панда

pánda (romanization)
па́нди (genitive)
па́нди (nominative plural)
панд (genitive plural)


соя

通過歐洲西方語言，來自荷蘭語 soja，源自薩摩日語 醤油 (そい, soi) [soj]（標準日語 醤油 (しょうゆ, shōyu)的變體），源自上古至中古日語 醬油 (しやうゆ, shauyu)，源自中古漢語 醬油 (tsjàng-yuw)。

sója (romanization)
со́ї (genitive)
со́євий (relational adjective)


пантеон

借自法語 panthéon，來自拉丁語 Pantheon，來自古希臘語 Πάνθειον (Pántheion)。

panteón (romanization)
пантео́ну (genitive)
пантео́ни (nominative plural)
пантео́нів (genitive plural)


парадокс

借自法語 paradoxe，來自拉丁語 paradoxum，來自古希臘語 παράδοξος (parádoxos)。

paradóks (romanization)
парадо́кса (genitive)
парадо́кси (nominative plural)
парадо́ксів (genitive plural)


паразит

源自法語 parasite，來自拉丁語 parasītus，來自古希臘語 πᾰράσῑτος (părásītos)。

parazýt (romanization)
парази́та (genitive)
парази́ти (nominative plural)
парази́тів (genitive plural)

不勞動而依賴他人生存的人


параметр

借自德語 Parameter，來自古希臘語 παρά (pará，“旁邊”) + μέτρον (métron，“衡量”)。

parámetr (romanization)
пара́метра (genitive)
пара́метри (nominative plural)
пара́метрів (genitive plural)
параметри́чний (relational adjective)


спина

源自波蘭語 spina，來自拉丁語 spīna。

spýna (romanization)
спи́ни (genitive)
спи́ни (nominative plural)
спин (genitive plural)


список

spýsok (romanization)
спи́ску (genitive)
спи́ски (nominative plural)
спи́сків (genitive plural)


паровоз

пар (par) + -о- (-o-) + вози́ти (vozýty)。

parovóz (romanization)
парово́за (genitive)
парово́зи (nominative plural)
парово́зів (genitive plural)
парово́зний (relational adjective)
парово́зик (diminutive)


пароль

parólʹ (romanization)
паро́ля (genitive)
паро́лі (nominative plural)
паро́лів (genitive plural)


парта

可能來自德語 apart (“獨立的，分隔的”)。

párta (romanization)
па́рти (genitive)
па́рти (nominative plural)
парт (genitive plural)


спора

spóra (romanization)
спо́ри (genitive)
спо́ри (nominative plural)
спор (genitive plural)


спорт

sport (romanization)
спо́рту (genitive)
спо́рти (nominative plural)
спо́ртів (genitive plural)
спорти́вний (relational adjective)


спортзал

sportzál (romanization)
спортза́ла (genitive)
спортза́ли (nominative plural)
спортза́лів (genitive plural)


спортсмен

sportsmén (romanization)
спортсме́на (genitive)
спортсме́ни (nominative plural)
спортсме́нів (genitive plural)
спортсме́нка (feminine)

Uk-спортсмен.ogg


спортсменка

源自 спортсме́н (sportsmén，“運動員”) + -ка (-ka，陰性後綴)。

sportsménka (romanization)
спортсме́нки (genitive)
спортсме́нки (nominative plural)
спортсме́нок (genitive plural)
спортсме́н (masculine)


парша

párša (romanization)
па́рші (genitive)
па́рші (nominative plural)
па́ршів (genitive plural)


справа

同源詞
在東斯拉夫語支中與白俄羅斯語 спра́ва (správa)、俄語 спра́ва (správa)等同源。
在南斯拉夫語支中與塞爾維亞-克羅地亞語 sprȁva/спра̏ва、馬其頓語 справа (sprava)等同源。
在西斯拉夫語支中與波蘭語 sprawa、卡舒比語 sprawa、西里西亞語 sprawa、捷克語 správa、斯洛伐克語 správa等同源。

správa (romanization)
спра́ви (genitive)
спра́ви (nominative plural)
справ (genitive plural)

як спра́ви?


пастернак

pasternák (romanization)
пастернаку́ (genitive)


пасти

來自原始斯拉夫語 *pasti。


пасти

來自原始斯拉夫語 *pàsti。


пасьянс

pasʹjáns (romanization)
пасья́нсу (genitive)
пасья́нси (nominative plural)
пасья́нсів (genitive plural)
пасья́нсовий (relational adjective)
пасья́нсний (relational adjective)


патент

源自德語 Patent，來自法語 lettre patente，來自拉丁語 littera patēns。

patént (romanization)
пате́нту (genitive)
пате́нти (nominative plural)
пате́нтів (genitive plural)
пате́нтний (feminine)


патрон

patrón (romanization)
патро́на (genitive)
патро́ни (nominative plural)
патро́нів (genitive plural)


пафос

源頭來自古希臘語 πάθος (páthos)。

páfos (romanization)
па́фосу (genitive)
па́фосний (relational adjective)


ст.

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-ст..wav

столі́ття (stolíttja，“世紀”)之縮寫。

II ст. до н. е.

Виникла у кін. XVI — на поч. XVII ст. в ході козацької колонізації Правобережжя.

起源於16世紀末至17世紀初右岸哥薩克殖民時期。

Vynykla u kin. XVI — na poč. XVII st. v xodi kozacʹkoji kolonizaciji Pravoberežžja.


стакан

借自俄語 стака́н (stakán)，來自中古俄語 стака́нъ (stakán)，來自достака́нъ (dostakán)，來自古東斯拉夫語 достоканъ (dostokanŭ)，源自突厥語族方言dostaqan (對照察合臺語 [需要文字] (tostakan，“木碗”)、哈薩克語 тостаған (tostağan，“木杯”)、韃靼語 тустыган (tustığan，“杯子”)、巴什基爾語 туҫтаҡ (tuθtaq，“喝馬奶酒的杯子”))，源自波斯語 دوستگان (dustgân)、دوستکان (dustkân，“喜愛的；喜歡喝的酒；大酒杯”)，來自دوستکام (dustkâm，“喜愛”)，來自دوست (dôst) + کام (kâm).

stakán (romanization)
стака́на (genitive)
стака́ни (nominative plural)
стака́нів (genitive plural)


пейзаж

pejzáž (romanization)
пейза́жу (genitive)
пейза́жі (nominative plural)
пейза́жів (genitive plural)
пейза́жний (relational adjective)


сталь

stalʹ (romanization)
ста́лі (genitive)
ста́лі (nominative plural)
ста́лей (genitive plural)
стале́вий (relational adjective)
стальни́й (relational adjective)


сталь

stalʹ (romanization)
ста́лі (genitive)
ста́лі (nominative plural)
ста́лей (genitive plural)


Стамбул

Stambúl (romanization)
Стамбу́ла (genitive)
стамбу́льський (relational adjective)

伊斯坦布爾，伊斯坦堡（城市名，位於土耳其）


стан

繼承自古東斯拉夫語 станъ (stanŭ)，來自原始斯拉夫語 *stanъ。

stan (romanization)
ста́ну (genitive)
ста́ни (nominative plural)
ста́нів (genitive plural)


стан

stan (romanization)
ста́на (genitive)
ста́ни (nominative plural)
ста́нів (genitive plural)


стандарт

借自英語 standard. штандарт (štandart) 的同源對似詞.

standárt (romanization)
станда́рту (genitive)
станда́рти (nominative plural)
станда́ртів (genitive plural)

Uk-стандарт.ogg


старик

starýk (romanization)
старика́ (genitive)
старики́ (nominative plural)
старикі́в (genitive plural)
стара́ (feminine)
стару́ха (feminine)


старше

ста́рший (stáršyj) 的主格/賓格中性單數


статистика

來自德語 Statistik，來自新拉丁語 statisticum (“國家的”)。

statýstyka (romanization)
стати́стики (genitive)


пень

繼承自古東斯拉夫語 пьнь (pĭnĭ)，來自原始斯拉夫語 *pь̏ňь。

penʹ (romanization)
пня (genitive)
пні (nominative plural)
пнів (genitive plural)


статут

借自拉丁語 statūtum。

statút (romanization)
стату́ту (genitive)
стату́ти (nominative plural)
стату́тів (genitive plural)
стату́тний (relational adjective)

國際私法所決定的相關法律


стать

statʹ (romanization)
ста́ті (genitive)
ста́ті (nominative plural)
ста́тей (genitive plural)
стате́вий (relational adjective)


ствол

來自原始斯拉夫語 *stьvolъ。

stvol (romanization)
ствола́ (genitive)
стволи́ (nominative plural)
стволі́в (genitive plural)


стезя

繼承自古東斯拉夫語 стьзꙗ (stĭzja)，來自原始斯拉夫語 *stьdza (“路”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *stigaˀ，來自原始印歐語 *stigʰ-eh₂。。

stezjá (romanization)
стезі́ (genitive)
стезі́ (nominative plural)
стезе́й (genitive plural)


перевести

perevestý (romanization)
перево́дити (imperfective)

Uk-перевести.ogg


переворот

可能是古詞переверта́ти (perevertáty) / переверну́ти (perevernúty)的動詞派生詞。對照波蘭語 przewrót。

perevorót (romanization)
переворо́ту (genitive)
переворо́ти (nominative plural)
переворо́тів (genitive plural)

Uk-переворот.ogg

переверта́тися 非完 (perevertátysja) 的動詞性名詞

промисло́вий переворо́т

Жовтне́вий переворо́т

держа́вний переворо́т

військо́ви́й переворо́т

палацо́вий переворо́т


перед

來自古東斯拉夫語 передъ (peredŭ)，來自原始斯拉夫語 *perdъ。

在……前面，在……之前（表達時間與空間的位置） (+ 工具格)

пе́ред ра́нком

到……前面，到……之前（表達動作方向） (+ 賓格)

пе́ред трьома́ ти́жнями


перед

peréd (romanization)
péred (romanization)
пе́реда (genitive)
переди́ (nominative plural)
переді́в (genitive plural)
пере́дній (relational adjective)


передача

переда́ти (peredáty) 的動詞派生詞。

peredáča (romanization)
переда́чі (genitive)
переда́чі (nominative plural)
переда́ч (genitive plural)

Uk-передача.ogg


стиль

來自法語 style，來自拉丁語 stilus。

stylʹ (romanization)
сти́лю (genitive)
сти́лі (nominative plural)
сти́лів (genitive plural)
стильови́й (relational adjective)


стиль

來自法語 style，來自拉丁語 stilus。

stylʹ (romanization)
сти́ля (genitive)
сти́лі (nominative plural)
сти́лів (genitive plural)


сто

來自原始斯拉夫語 *sъto。


столик

stólyk (romanization)
сто́лика (genitive)
сто́лики (nominative plural)
сто́ликів (genitive plural)

стіл m (stil) 的指小詞：小桌子


столяр

繼承自古盧森尼亞語 столꙗръ (stoljar)，來自波蘭語 stolarz。By surface analysis, стіл (stil) + -яр (-jar)。

stóljar (romanization)
сто́ляра (genitive)
сто́ляри (nominative plural)
сто́лярів (genitive plural)
сто́лярський (relational adjective)


сторож

繼承自古東斯拉夫語 сторожь (storožĭ)，來自原始斯拉夫語 *storžь (“守衛”)。страж (straž) 的同源對似詞。

stórož (romanization)
сто́рожа (genitive)
сто́рожі (nominative plural)
сто́рожів (genitive plural)


сторона

來自原始斯拉夫語 *storna。

storoná (romanization)
сторони́ (genitive)
сто́рони (nominative plural)
сторі́н (genitive plural)

Uk-сторона.ogg


страж

借自古教會斯拉夫語 стражь (stražĭ)，來自原始斯拉夫語 *storžь (“警衛”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *storʔg-。сто́рож (stórož) 的同源對似詞。

straž (romanization)
стра́жа (genitive)
стра́жі (nominative plural)
стра́жів (genitive plural)


страж

стра́жа (stráža) 的屬格複數


страсть

繼承自原始斯拉夫語 *strastь。

strastʹ (romanization)
стра́сті (genitive)
стра́сти (genitive)
стра́сті (nominative plural)
страсте́й (genitive plural)


перелом

繼承自原始斯拉夫語 *perlomъ。

perelóm (romanization)
перело́му (genitive)
перело́ми (nominative plural)
перело́мів (genitive plural)


страх

繼承自原始斯拉夫語 *straxъ.

strax (romanization)
стра́ху (genitive)
страху́ (genitive)
страхи́ (nominative plural)
страхі́в (genitive plural)


страх

繼承自原始斯拉夫語 *straxъ.

strax (romanization)
стра́ха (genitive)
страха́ (genitive)
страхи́ (nominative plural)
страхі́в (genitive plural)


страх

繼承自原始斯拉夫語 *straxъ.


страшно

來自страшни́й (strašnýj) + -о (-o)。

Uk-страшно.ogg


страшно

來自страшни́й (strašnýj) + -о (-o)。

Uk-страшно.ogg

мо́торошно

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

жахли́во

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

бо́язко

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

бо́язно

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

感到可怕，感到害怕，感到恐懼

Мені́ стра́шно


перенести

來自пере- (pere-) + нести́ (nestý)。對照俄語 перенести́ (perenestí)、白俄羅斯語 перане́сці (pjeranjésci)、波蘭語 przenieść。

perenestý (romanization)
перено́сити (imperfective)

Uk-перенести.ogg

Але імператор Никифор тяжко переніс цю втрату, дуже печалився, коли довелось ховати батька.

但尼基弗鲁斯皇帝却难以承受这一损失，当他不得不埋葬父亲时，他非常悲伤。

1959，Semen Skliarenko，Святослав [Svyatoslav, 斯維亞托斯拉夫]:


строгий

繼承自原始斯拉夫語 *strogъ。

stróhyj (romanization)
стро́го (comparative)
стро́гість (abstract-noun)

Uk-строгий.ogg


перепел

繼承自原始斯拉夫語 *perpelъ。

pérepel (romanization)
пе́репела (genitive)
пе́репели (nominative plural)
пе́репелів (genitive plural)
перепі́лка (feminine)
перепели́ця (feminine)
перепели́ний (relational adjective)

Uk-перепел.ogg


перепел

請參閲主詞條的词源章節。

Uk-перепел.ogg

пе́репело (pérepelo) 的屬格複數


структура

struktúra (romanization)
структу́ри (genitive)
структу́ри (nominative plural)
структу́р (genitive plural)

Uk-структура.ogg


студент

studént (romanization)
студе́нта (genitive)
студе́нти (nominative plural)
студе́нтів (genitive plural)
студе́нтка (feminine)

Uk-студент.ogg


студентка

來自студе́нт (studént) + -ка (-ka)。對照白俄羅斯語 студэ́нтка (studéntka)、波蘭語 studentka。

studéntka (romanization)
студе́нтки (genitive)
студе́нтки (nominative plural)
студе́нток (genitive plural)
студе́нт (masculine)

Uk-студентка.ogg

студе́нт (studént) 的陰性形：學生


стяг

繼承自古東斯拉夫語 стѧгъ (stęgŭ)，可能演變自古諾爾斯語 stǫng早期形式或來自原始斯拉夫語 *stěgъ。

stjah (romanization)
стя́га (genitive)
стя́ги (nominative plural)
стя́гів (genitive plural)


стяг

演變自原始斯拉夫語 *vъstǫga。


пересадка

peresádka (romanization)
переса́дки (genitive)
переса́дки (nominative plural)
переса́док (genitive plural)

Uk-пересадка.ogg

переса́дка се́рця


суд

來自原始斯拉夫語 *sǫdъ。

sud (romanization)
су́ду (genitive)
суди́ (nominative plural)
суді́в (genitive plural)


судно

sudnó (romanization)
судна́ (genitive)
су́дна (nominative plural)
су́ден (genitive plural)


сумка

súmka (romanization)
су́мки (genitive)
су́мки (nominative plural)
су́мок (genitive plural)
су́мочний (relational adjective)
су́мочка (diminutive)


сумочка

súmočka (romanization)
су́мочки (genitive)
су́мочки (nominative plural)
су́мочок (genitive plural)

Uk-сумочка.ogg

су́мка (súmka) 的指小詞：袋子，手袋，錢包


периметр

借自古希臘語 περίμετρος (perímetros)。

perýmetr (romanization)
пери́метра (genitive)
пери́метри (nominative plural)
пери́метрів (genitive plural)
пери́метровий (relational adjective)
периметри́чний (relational adjective)


супруг

繼承自原始斯拉夫語 *sǫprǫgъ。

suprúh (romanization)
супру́га (genitive)
супру́ги (nominative plural)
супру́гів (genitive plural)
супру́га (feminine)


супруг

супру́га (suprúha) 的屬格/賓格複數


супруга

suprúha (romanization)
супру́ги (genitive)
супру́ги (nominative plural)
супру́г (genitive plural)
супру́г (masculine)


супруга

супру́г (suprúh) 的屬格/賓格單數


супчик

súpčyk (romanization)
су́пчику (genitive)
су́пчики (nominative plural)
су́пчиків (genitive plural)

суп (sup，“湯”) 的指小詞。


суть

來自古東斯拉夫語 соуть (sutĭ)，來自原始斯拉夫語 *sǫtь。


суть

來自古東斯拉夫語 соуть (sutĭ)，來自原始斯拉夫語 *sǫtь。

бу́ти (búty) 的第三人稱複數現在時直陳式非完整體


сфера

sféra (romanization)
сфе́ри (genitive)
сфе́ри (nominative plural)
сфер (genitive plural)


схема

sxéma (romanization)
схе́ми (genitive)
схе́ми (nominative plural)
схем (genitive plural)
схе́мний (relational adjective)


сходить

схо́дити 非完 (sxódyty) 的屈折：
第三人稱單數現在時直陳式

схо́дити 非完 (sxódyty) 的屈折：
alternative不定式形式


сходить

сходи́ти 完 (sxodýty) 的第三人稱單數將來時直陳式


схожий

sxóžyj (romanization)
схо́жість (abstract-noun)


сцена

經由西歐語言從拉丁語 scaena借入。

scéna (romanization)
сце́ни (genitive)
сце́ни (nominative plural)
сцен (genitive plural)
сцені́чний (relational adjective)


сюрприз

sjurprýz (romanization)
сюрпри́зу (genitive)
сюрпри́зи (nominative plural)
сюрпри́зів (genitive plural)

Uk-сюрприз.ogg

несподі́ванка

意想不到的事情；意外；驚喜

意想不到的事情；意外；驚喜


т

烏克蘭語字母表第23個字母，名稱為те (te)，並以西里爾字母書寫。


табличка

來自табли́ця (tablýcja) + -ка (-ka)。對照白俄羅斯語 таблі́чка (tablíčka)、波蘭語 tabliczka。

tablýčka (romanization)
табли́чки (genitive)
табли́чки (nominative plural)
табли́чок (genitive plural)

Uk-табличка.ogg

табли́ця f (tablýcja) 的指小詞


табло

借自法語 tableau (“圖片”)。

信號板；信息顯示盤（用灯光或电磁指示器来反映控制设备的状态、工艺过程的进展、比赛结果等的板面）


Тайвань

借自漢語 臺灣／台湾 (Táiwān)。

Tajvánʹ (romanization)
Тайва́ню (genitive)

臺灣（島及國家名，位於東亞；首都：臺北）


тайга

tajhá (romanization)
тайги́ (genitive)
тайго́вий (relational adjective)


так

來自原始斯拉夫語 *tako。對照白俄羅斯語 так (tak)、波蘭語 tak。


тактика

來自古希臘語 τακτική (taktikḗ)。

táktyka (romanization)
та́ктики (genitive)
та́ктики (nominative plural)
та́ктик (genitive plural)
такти́чний (relational adjective)


тактика

та́ктик (táktyk，“戰術家”) 的屬格/賓格單數


талант

借自法語 talent，來自拉丁語 talentum，來自古希臘語 τάλαντον (tálanton)。

talánt (romanization)
тала́нту (genitive)
тала́нта (genitive)
тала́нти (nominative plural)
тала́нтів (genitive plural)

塔冷通 （重量和貨幣單位）


талий

繼承自原始斯拉夫語 *talъ。與та́нути (tánuty，“融化，解凍”)相關。


танк

tank (romanization)
та́нка (genitive)
та́нки (nominative plural)
та́нків (genitive plural)
та́нковий (relational adjective)


театр

來自法語 théâtre，來自拉丁語 theātrum，來自古希臘語 θέατρον (théatron).

teátr (romanization)
теа́тру (genitive)
теа́три (nominative plural)
теа́трів (genitive plural)


текстура

源自拉丁語 textūra。

tekstúra (romanization)
тексту́ри (genitive)
тексту́ри (nominative plural)
тексту́р (genitive plural)
тексту́рний (relational adjective)

Uk-текстура.ogg


телескоп

teleskóp (romanization)
телеско́па (genitive)
телеско́пи (nominative plural)
телеско́пів (genitive plural)


телефон

telefón (romanization)
телефо́ну (genitive)
телефо́ни (nominative plural)
телефо́нів (genitive plural)

Uk-телефон.ogg


тем

те́ма (téma) 的屬格複數


тема

téma (romanization)
те́ми (genitive)
те́ми (nominative plural)
тем (genitive plural)


темнота

來自те́мний (témnyj) + -о́та́ (-ótá)。

temnotá (romanization)
temnóta (romanization)
темноти́ (genitive)
темно́ти (genitive)

Uk-темнота.ogg

音頻 (темнота́)

сліпота́ f (slipotá，“盲”)之同義詞


температура

可能經由西歐語言拉丁語 temperātūra而來。

temperatúra (romanization)
температу́ри (genitive)
температу́ри (nominative plural)
температу́р (genitive plural)

Uk-температура.ogg


теоретик

衍生自西歐語言拉丁語 theōrēticus，來自古希臘語 θεωρητικός (theōrētikós)。

teorétyk (romanization)
теоре́тика (genitive)
теоре́тики (nominative plural)
теоре́тиків (genitive plural)


теплота

те́плий (téplyj，“溫暖”) + -ота́ (-otá)。

teplotá (romanization)
теплоти́ (genitive)

Uk-теплота.ogg


терем

繼承自原始斯拉夫語 *termъ。與塞爾維亞-克羅地亞語 trijem/тријем同源。

térem (romanization)
те́рема (genitive)
те́реми (nominative plural)
те́ремів (genitive plural)
теремни́й (relational adjective)
теремо́к (diminutive)


тесть

繼承自原始斯拉夫語 *tьstь。

testʹ (romanization)
те́стя (genitive)
те́сті (nominative plural)
те́стів (genitive plural)


теща

téšča (romanization)
те́щі (genitive)
те́щі (nominative plural)
тещ (genitive plural)


тип

來自古希臘語 τύπος (túpos，“記號，印象，類型”)，亦對比希臘語 τύπος (týpos，“兄弟，傢伙”，口語)。

typ (romanization)
ти́пу (genitive)
ти́па (genitive)
ти́пи (nominative plural)
ти́пів (genitive plural)


тис

來自原始斯拉夫語 *tisъ。

tys (romanization)
ти́са (genitive)
ти́си (nominative plural)
ти́сів (genitive plural)


тис

請參閲主詞條的词源章節。

ти́снути 非完 (týsnuty) 的第二人稱單數命令式


титул

借自波蘭語 tytuł，來自拉丁語 titulus。

týtul (romanization)
ти́тулу (genitive)
ти́тули (nominative plural)
ти́тулів (genitive plural)
ти́тульний (relational adjective)


тишина

來自古東斯拉夫語 тишина (tišina)，來自原始斯拉夫語 *tišina。

tyšyná (romanization)
тишини́ (genitive)
тиши́ни (nominative plural)
тиши́н (genitive plural)


ткач

繼承自原始斯拉夫語 *tъkačь。可同步分析為тка́ти (tkáty) + -ач (-ač)。

tkač (romanization)
ткача́ (genitive)
ткачі́ (nominative plural)
ткачі́в (genitive plural)
тка́цький (relational adjective)


товар

繼承自原始斯拉夫語 *tovarъ。

továr (romanization)
това́ру (genitive)
това́ри (nominative plural)
това́рів (genitive plural)


тонкий

繼承自古東斯拉夫語 тънъкъ (tŭnŭkŭ)，來自原始斯拉夫語 *tьnъkъ。

tonkýj (romanization)
tónkyj (romanization)
то́нший (comparative)


тополь

топо́ля (topólja) 的屬格複數


торба

源自鄂圖曼土耳其語 طوربه (torba)。

tórba (romanization)
то́рби (genitive)
торби́ (nominative plural)
торб (genitive plural)
торбі́в (genitive plural)


тореадор

toreadór (romanization)
тореадо́ра (genitive)
тореадо́ри (nominative plural)
тореадо́рів (genitive plural)
тореадо́рський (relational adjective)


торпеда

torpéda (romanization)
торпе́ди (genitive)
торпе́ди (nominative plural)
торпе́д (genitive plural)


торт

源自德語 Torte，來自意大利語 torta。

tort (romanization)
то́рта (genitive)
то́рти (nominative plural)
то́ртів (genitive plural)


точка

tóčka (romanization)
то́чки (genitive)
то́чки (nominative plural)
то́чок (genitive plural)


трава

繼承自原始斯拉夫語 *trava。

travá (romanization)
трави́ (genitive)
тра́ви (nominative plural)
трав (genitive plural)
трав'яни́й (relational adjective)
тра́вка (diminutive)


травма

衍生自古希臘語 τραῦμᾰ (traûmă)。

trávma (romanization)
тра́вми (genitive)
тра́вми (nominative plural)
травм (genitive plural)


трамвай

tramváj (romanization)
трамва́я (genitive)
трамва́ї (nominative plural)
трамва́їв (genitive plural)

Uk-трамвай.ogg

有軌電車，無軌電車，輕軌


транзит

經由歐洲西方語言，衍生自拉丁語 trānsitus。

tranzýt (romanization)
транзи́ту (genitive)
транзи́тний (relational adjective)


тренер

tréner (romanization)
тре́нера (genitive)
тре́нери (nominative plural)
тре́нерів (genitive plural)


трибуна

trybúna (romanization)
трибу́ни (genitive)
трибу́ни (nominative plural)
трибу́н (genitive plural)

Uk-трибуна.ogg


трибуна

Uk-трибуна.ogg

трибу́н (trybún) 的主格/賓格/呼格複數


трон

經由西歐語言衍生出的拉丁語 thronus，來自古希臘語 θρόνος (thrónos，“椅子，王座”)。

tron (romanization)
тро́ну (genitive)
тро́ни (nominative plural)
тро́нів (genitive plural)
тро́нний (relational adjective)


тротуар

trotuár (romanization)
тротуа́ру (genitive)
тротуа́ри (nominative plural)
тротуа́рів (genitive plural)

Uk-тротуар.ogg


трубкозуб

trubkozúb (romanization)
трубкозу́ба (genitive)
трубкозу́би (nominative plural)
трубкозу́бів (genitive plural)


труп

繼承自原始斯拉夫語 *trupъ (“樹幹”)，在現在的捷克語和波蘭語詞trup中仍有此意思，來自原始印歐語 *truH-p。或許與立陶宛語 traupus (“脆弱”)、古希臘語 τρυπώ (trupṓ，“煩擾”)相關。對照俄語 труп (trup)、白俄羅斯語 труп (trup)、保加利亞語 труп (trup)，全都相同意思。

trup (romanization)
тру́па (genitive)
тру́пи (nominative plural)
тру́пів (genitive plural)


труп

тру́па (trúpa) 的屬格複數


трусики

trúsyky (romanization)
тру́сиків (genitive)

труси́ (trusý) 的指小詞：短褲


трутень

來自原始斯拉夫語 *trǫtъ。

trútenʹ (romanization)
тру́тня (genitive)
тру́тні (nominative plural)
тру́тнів (genitive plural)


трутень

來自原始斯拉夫語 *trǫtъ。

懶人，遊手好閒的人，懶鬼


туалет

tualét (romanization)
туале́ту (genitive)
туале́ти (nominative plural)
туале́тів (genitive plural)
туале́тний (relational adjective)


туз

tuz (romanization)
ту́за (genitive)
туза́ (genitive)
тузи́ (nominative plural)
тузі́в (genitive plural)


туман

源自突厥語族。同源詞包括俄語 тума́н (tumán)等。

tumán (romanization)
тума́ну (genitive)
тума́ни (nominative plural)
тума́нів (genitive plural)
тума́нний (relational adjective)


туризм

turýzm (romanization)
тури́зму (genitive)


турист

turýst (romanization)
тури́ста (genitive)
тури́сти (nominative plural)
тури́стів (genitive plural)
тури́стка (feminine)


туристка

源自 тур (tur) + -истка (-ystka)。對照俄語 тури́стка (turístka)、波蘭語 turystka。

turýstka (romanization)
тури́стки (genitive)
тури́стки (nominative plural)
тури́сток (genitive plural)
тури́ст (masculine)

тури́ст (turýst，“旅遊者，遊客”) 的陰性形


турок

源自土耳其語 Türk。

túrok (romanization)
ту́рка (genitive)
ту́рки (nominative plural)
ту́рків (genitive plural)
турке́ня (feminine)
турча́нка (feminine)


турок

ту́рка (túrka) 的屬格複數


турчанка

turčánka (romanization)
турча́нки (genitive)
турча́нки (nominative plural)
турча́нок (genitive plural)
ту́рок (masculine)

ту́рок (túrok) 的陰性形：女性土耳其人


туш

借自德語 Tusche，來自法語 toucher，來自通俗拉丁語 *toccāre, *tuccāre。

tuš (romanization)
ту́ші (genitive)
ту́ші (nominative plural)
ту́шей (genitive plural)


туш

請參閲主詞條的词源章節。

ту́ша (túša) 的屬格複數


тюль

tjulʹ (romanization)
тю́лю (genitive)
тю́лі (nominative plural)
тю́лів (genitive plural)


тяжко

來自тя́жкий (tjážkyj) + -о (-o)。


тяжко

來自тя́жкий (tjážkyj) + -о (-o)。


удача

來自удати(ся) (udaty(sja)) + -я (-ja)。вда́ча (vdáča) 的同源對似詞，由動詞“生來具有某些特徵”的意思反轉而成。

udáča (romanization)
уда́чі (genitive)
уда́чі (nominative plural)
уда́ч (genitive plural)


уйгур

ujhúr (romanization)
уйгу́ра (genitive)
уйгу́ри (nominative plural)
уйгу́рів (genitive plural)
уйгу́рка (feminine)
уйгу́рський (relational adjective)


указ

указа́ти (ukazáty) 的動詞派生詞。

ukáz (romanization)
ука́зу (genitive)
ука́зи (nominative plural)
ука́зів (genitive plural)


ум

繼承自原始斯拉夫語 *umъ。

um (romanization)
ума́ (genitive)
уми́ (nominative plural)
умі́в (genitive plural)

ро́зум

智慧，智力，才智；頭腦，大腦

智慧，智力，才智；頭腦，大腦


ураган

urahán (romanization)
урага́ну (genitive)
урага́ни (nominative plural)
урага́нів (genitive plural)


урожай

繼承自原始斯拉夫語 *uroďajь，中間部分(*rodъ)產生了рід (rid)。與俄語 урожа́й (urožáj)、波蘭語 rodzaj等同源。

urožáj (romanization)
урожа́ю (genitive)
урожаї́ (nominative plural)
урожаї́в (genitive plural)
урожа́йний (relational adjective)

урожа́й (urožáj)（用在輔音之後或句首）和врожа́й (vrožáj)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


уста

вуста́ (vustá)的另一種寫法


утрата

utráta (romanization)
утра́ти (genitive)
утра́ти (nominative plural)
утра́т (genitive plural)

утра́та (utráta)（用在輔音之後或句首）和втра́та (vtráta)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


участь

繼承自原始斯拉夫語 *učęstь。By surface analysis, у- (u-) + часть (častʹ)。

účastʹ (romanization)
у́часті (genitive)
у́части (genitive)

бра́ти у́часть


учить

учи́ти (učýty) 的第三人稱單數現在時非完整體


фагот

fahót (romanization)
фаго́та (genitive)
фаго́ти (nominative plural)
фаго́тів (genitive plural)


фаза

經由西歐各語言，衍生自新拉丁語 phasis，來自古希臘語 φάσις (phásis)。

fáza (romanization)
фа́зи (genitive)
фа́зи (nominative plural)
фаз (genitive plural)


факел

借自德語 Fackel，來自古高地德語 vackel或faccala，來自拉丁語 facula。

fákel (romanization)
фа́кела (genitive)
фа́кели (nominative plural)
фа́келів (genitive plural)
фа́кельний (relational adjective)

фа́кел по́лум'я

со́нячний фа́кел


фараон

借自古希臘語 Φαραώ (Pharaṓ，“法老”)，來自聖經希伯來語 פַּרְעֹה (parʿōh)，來自埃及語 pr ꜥꜣ (“皇宮，法老”，字面意思是“pr (“房子”) + ꜥꜣ (“大”)”)。

faraón (romanization)
фарао́на (genitive)
фарао́ни (nominative plural)
фарао́нів (genitive plural)


фармацевтика

源自古希臘語 φαρμακευτική (pharmakeutikḗ)。

farmacévtyka (romanization)
фармаце́втики (genitive)
фармацевти́чний (relational adjective)


фарфор

借自鄂圖曼土耳其語 فغفوری (fağfûrî，“瓷器”)，來自波斯語 فغفوری (fağfuri，“瓷器”)，來自فغفور (fağfur，“中國皇帝”) + ـی (-i)，來自粟特語 𐼱𐼲𐼾𐼰𐼴𐽀 (βɣpʾwr /βaγpūr/)。

fárfor (romanization)
farfór (romanization)
фа́рфору (genitive)
фарфо́ру (genitive)
фа́рфори (nominative plural)
фарфо́ри (nominative plural)
фа́рфорів (genitive plural)
фарфо́рів (genitive plural)
фа́рфоровий (relational adjective)
фарфо́ровий (relational adjective)


фасад

借自法語 façade。

fasád (romanization)
фаса́ду (genitive)
фаса́ди (nominative plural)
фаса́дів (genitive plural)
фаса́дний (relational adjective)


фашизм

借自意大利語 fascismo，和後綴-и́зм (-ýzm)。

fašýzm (romanization)
фаши́зму (genitive)

Прогресивне людство ніколи не забуде великого ратного і трудового подвигу радянського народу у Вітчизняній війні, в розгромі найлютішого ворога людства — фашизму.
Prohresyvne ljudstvo nikoly ne zabude velykoho ratnoho i trudovoho podvyhu radjansʹkoho narodu u Vitčyznjanij vijni, v rozhromi najljutišoho voroha ljudstva — fašyzmu.
进步的人类永远不会忘记苏联人民在卫国战争中为战胜人类最大的敌人——法西斯主义而作出的伟大无私劳动和壮举。

1957, Вісник АН УРСР, 11, 5:


фашист

借自意大利語 fascista, with -и́ст (-ýst) suffix.

fašýst (romanization)
фаши́ста (genitive)
фаши́сти (nominative plural)
фаши́стів (genitive plural)
фаши́стка (feminine)
фаши́стський (relational adjective)


фашистка

源自 фаши́ст (fašýst) + -истка (-ystka)。

fašýstka (romanization)
фаши́стки (genitive)
фаши́стки (nominative plural)
фаши́сток (genitive plural)
фаши́ст (masculine)

фаши́ст (fašýst) 的陰性形：女性法西斯主義者


феномен

衍生自西方語言古希臘語 φαινόμενον (phainómenon)。

fenómen (romanization)
фено́мена (genitive)
фено́мени (nominative plural)
фено́менів (genitive plural)


ферзь

源自波斯語 فرزین (farzin，“国际象棋的后”)。

ferzʹ (romanization)
ферзя́ (genitive)
ферзі́ (nominative plural)
ферзі́в (genitive plural)


фермент

經由西歐語言衍生，來自拉丁語 fermentum。

fermént (romanization)
ферме́нту (genitive)
ферме́нти (nominative plural)
ферме́нтів (genitive plural)
ферме́нтний (relational adjective)


фея

借自法語 fée，來自通俗拉丁語 Fāta (“命運女神”)。

féja (romanization)
фе́ї (genitive)
фе́ї (nominative plural)


флейта

借自意大利語 flauto，來自古奧克語 flaut。

fléjta (romanization)
фле́йти (genitive)
фле́йти (nominative plural)
флейт (genitive plural)
фле́йтовий (relational adjective)


фольга

folʹhá (romanization)
fólʹha (romanization)
фольги́ (genitive)
фо́льги (genitive)


фольга

借自波蘭語 folga，來自德語 Folge。

fólʹha (romanization)
фо́льги (genitive)
фо́льги (nominative plural)
фольг (genitive plural)

пі́льга (pílʹha)的棄用形式。


фонд

fond (romanization)
фо́нду (genitive)
фо́нди (nominative plural)
фо́ндів (genitive plural)


фонтан

fontán (romanization)
фонта́на (genitive)
фонта́ни (nominative plural)
фонта́нів (genitive plural)


форель

forélʹ (romanization)
форе́лі (genitive)
форе́лі (nominative plural)
форе́лей (genitive plural)


форма

fórma (romanization)
фо́рми (genitive)
фо́рми (nominative plural)
форм (genitive plural)


формула

fórmula (romanization)
фо́рмули (genitive)
фо́рмули (nominative plural)
фо́рмул (genitive plural)

Uk-формула.ogg


форум

借自拉丁語 forum。

fórum (romanization)
фо́руму (genitive)
фо́руми (nominative plural)
фо́румів (genitive plural)


фотограф

經由西歐語言衍生自古希臘語 φωτός (phōtós)，為φῶς (phôs，“光”) + γράφω (gráphō，“寫”)的屬格單數。

fotóhraf (romanization)
фото́графа (genitive)
фото́графи (nominative plural)
фото́графів (genitive plural)

Uk-фотограф.ogg


фотон

借自英語 photon，源自古希臘語 φῶς, φωτός (phôs, phōtós)。

fotón (romanization)
фото́на (genitive)
фото́ни (nominative plural)
фото́нів (genitive plural)


фотосинтез

fotosýntez (romanization)
фотоси́нтезу (genitive)
фотосинтети́чний (relational adjective)


фрагмент

frahmént (romanization)
фрагме́нта (genitive)
фрагме́нти (nominative plural)
фрагме́нтів (genitive plural)

Uk-фрагмент.ogg


фритюр

借自俄語 фритю́р (fritjúr)，來自法語 friture，源頭來自晚期拉丁語 *frīctūra (“煎炸”)，來自拉丁語 frīgō (“炸”)。

frytjúr (romanization)
фритю́ру (genitive)

(烹飪) 用於煎炸的介質、物質


фрукт

frukt (romanization)
фру́кта (genitive)
фру́кти (nominative plural)
фру́ктів (genitive plural)
фрукто́вий (relational adjective)


фунт

funt (romanization)
фу́нта (genitive)
фу́нти (nominative plural)
фу́нтів (genitive plural)


фунт

funt (romanization)
фунта́ (genitive)
фунти́ (nominative plural)
фунті́в (genitive plural)


фургон

furhón (romanization)
фурго́на (genitive)
фурго́ни (nominative plural)
фурго́нів (genitive plural)


футбол

futból (romanization)
футбо́лу (genitive)


футболка

futbólka (romanization)
футбо́лки (genitive)
футбо́лки (nominative plural)
футбо́лок (genitive plural)


хай

讓 + 主語 + 動詞變位


характер

xarákter (romanization)
хара́ктеру (genitive)
хара́ктери (nominative plural)
хара́ктерів (genitive plural)

Uk-характер.ogg


характеристика

xarakterýstyka (romanization)
характери́стики (genitive)
характери́стики (nominative plural)
характери́стик (genitive plural)


химера

xyméra (romanization)
химе́ри (genitive)
химе́ри (nominative plural)
химе́р (genitive plural)


химера

不尋常、怪異、新穎的東西


хлороформ

xlorofórm (romanization)
хлорофо́рма (genitive)
хлорофо́рми (nominative plural)
хлорофо́рмів (genitive plural)


холодильник

來自холоди́ти (xolodýty，“冷卻”) + -льник (-lʹnyk)。與俄語 холоди́льник (xolodílʹnik)、白俄羅斯語 халадзі́льнік (xaladzílʹnik)同源。

xolodýlʹnyk (romanization)
холоди́льника (genitive)
холоди́льники (nominative plural)
холоди́льників (genitive plural)

Uk-холодильник.ogg


холодно

Uk-холодно.ogg


холодно

Uk-холодно.ogg

Мені́ хо́лодно

Сього́дні ду́же хо́лодно.


холостяк

xolostják (romanization)
холостяка́ (genitive)
холостяки́ (nominative plural)
холостякі́в (genitive plural)
холостя́чка (feminine)
холостя́цький (relational adjective)


холуй

繼承自原始斯拉夫語 *xolujь。與包括俄語 холу́й (xolúj)、白俄羅斯語 халу́й (xalúj)、下索布語 chołuj (“犁”)等同源。

xolúj (romanization)
холуя́ (genitive)
холуї́ (nominative plural)
холуї́в (genitive plural)
холу́йський (relational adjective)


храм

源自古教會斯拉夫語 храмъ (xramŭ)，經由古東斯拉夫語 храмъ (xramŭ)。хоро́м (xoróm) 的同源對似詞，其來自хоромъ (xoromŭ)。

xram (romanization)
хра́ма (genitive)
хра́ми (nominative plural)
хра́мів (genitive plural)


хранитель

借自古教會斯拉夫語 хранитель (xranitelĭ)。By surface analysis, (棄用、書面) храни́ти (xranýty) + -тель (-telʹ)。хорони́тель (xoronýtelʹ) 的同源對似詞。

xranýtelʹ (romanization)
храни́теля (genitive)
храни́телі (nominative plural)
храни́телів (genitive plural)
храни́тельниця (feminine)


хребет

來自原始斯拉夫語 *xrьbьtъ。

xrebét (romanization)
хребта́ (genitive)
хребти́ (nominative plural)
хребті́в (genitive plural)


хрущ

來自原始斯拉夫語 *xrǫščь。

xrušč (romanization)
хруща́ (genitive)
хрущі́ (nominative plural)
хрущі́в (genitive plural)


художник

來自古東斯拉夫語 художьникъ (xudožĭnikŭ，“藝術家、畫家、大師”)，來自худогъ (xudogŭ，“熟練的、純熟的；有經驗的；精通的、內行的、熟悉的；幸運的”)，來自原始斯拉夫語 *xǫdogъ，來自原始日耳曼語 *handuz的某後代語言詞彙。

xudóžnyk (romanization)
худо́жника (genitive)
худо́жники (nominative plural)
худо́жників (genitive plural)
худо́жниця (feminine)

Uk-художник.ogg


царство

cárstvo (romanization)
ца́рства (genitive)
ца́рства (nominative plural)
царств (genitive plural)

Uk-царство.ogg


цинк

cynk (romanization)
ци́нку (genitive)
ци́нковий (relational adjective)


цирк

cyrk (romanization)
ци́рку (genitive)
ци́рки (nominative plural)
ци́рків (genitive plural)


цитадель

借自波蘭語 cytadela，來自德語 Zitadelle，來自法語 citadelle，來自意大利語 cittadella。

cytadélʹ (romanization)
цитаде́лі (genitive)
цитаде́лі (nominative plural)
цитаде́лей (genitive plural)

Uk-цитадель.ogg


цитата

cytáta (romanization)
цита́ти (genitive)
цита́ти (nominative plural)
цита́т (genitive plural)


циферблат

cyferblát (romanization)
цифербла́та (genitive)
цифербла́ти (nominative plural)
цифербла́тів (genitive plural)
цифербла́тний (relational adjective)
цифербла́тик (diminutive)


чага

來自俄語 ча́га (čága)，來自茲梁科米語 тшак (čak，“蘑菇，瘤”)。

čáha (romanization)
ча́ги (genitive)
ча́ги (nominative plural)
чаг (genitive plural)


чайник

čájnyk (romanization)
ча́йника (genitive)
ча́йники (nominative plural)
ча́йників (genitive plural)


чан

繼承自古東斯拉夫語 тшанъ (tšanŭ)或тчанъ (tčanŭ)，來自дъщанъ (dŭščanŭ，“木板製品”)，與до́шка (dóška)（屬格複數до́щок (dóščok)）、доща́ний (doščányj)等同源。

čan (romanization)
ча́на (genitive)
чани́ (nominative plural)
чані́в (genitive plural)
чанови́й (relational adjective)


чарка

čárka (romanization)
ча́рки (genitive)
ча́рки (nominative plural)
ча́рок (genitive plural)

一杯（能裝入容器的液體量）


частота

ча́стий (částyj，“時常的”) + -ота́ (-otá)。

častotá (romanization)
частоти́ (genitive)
часто́ти (nominative plural)
часто́т (genitive plural)
часто́тний (relational adjective)

Uk-частота.ogg


чаша

繼承自古東斯拉夫語 чаша (čaša)，來自原始斯拉夫語 *čaša。

čáša (romanization)
ча́ші (genitive)
ча́ші (nominative plural)
чаш (genitive plural)


чашка

繼承自原始斯拉夫語 *čašьka。

čáška (romanization)
ча́шки (genitive)
чашки́ (nominative plural)
чашо́к (genitive plural)


через

繼承自古東斯拉夫語 чересъ (čeresŭ)，來自原始斯拉夫語 *čersъ，來自原始印歐語 *(s)kert-。


череп

繼承自古東斯拉夫語 черепъ (čerepŭ)，來自原始斯拉夫語 *čerpъ。

čérep (romanization)
че́репа (genitive)
черепи́ (nominative plural)
черепі́в (genitive plural)


черепаха

與俄語 черепа́ха (čerepáxa)同源。

čerepáxa (romanization)
черепа́хи (genitive)
черепа́хи (nominative plural)
черепа́х (genitive plural)
черепа́ховий (relational adjective)
черепа́шачий (relational adjective)
черепа́шка (diminutive)

Uk-черепаха.ogg


черешня

來自原始斯拉夫語 *čèršьňa。

čeréšnja (romanization)
чере́шні (genitive)
чере́шні (nominative plural)
чере́шень (genitive plural)
чере́шневий (relational adjective)
черешне́вий (relational adjective)


честь

來自原始斯拉夫語 *čьstь，來自原始印歐語 *(s)kʷit-tis。

čestʹ (romanization)
че́сті (genitive)
че́сти (genitive)


чин

繼承自原始斯拉夫語 *činъ。

čyn (romanization)
чи́ну (genitive)
чи́ни (nominative plural)
чи́нів (genitive plural)


чин

čyn (romanization)
чи́на (genitive)
чини́ (nominative plural)
чині́в (genitive plural)


чин

таки́м чи́ном

яки́м чи́ном?


чиновник

čynóvnyk (romanization)
чино́вника (genitive)
чино́вники (nominative plural)
чино́вників (genitive plural)
чино́вниця (feminine)
чино́вницький (relational adjective)

Uk-чиновник.ogg


число

來自原始斯拉夫語 *čislo。

čysló (romanization)
числа́ (genitive)
чи́сла (nominative plural)
чи́сел (genitive plural)


чистота

來自чи́стий (čýstyj) + -ота́ (-otá)。

čystotá (romanization)
чистоти́ (genitive)

Uk-чистота.ogg


член

člen (romanization)
чле́на (genitive)
чле́ни (nominative plural)
чле́нів (genitive plural)


член

člen (romanization)
чле́на (genitive)
чле́ни (nominative plural)
чле́нів (genitive plural)
чле́нка (feminine)
чле́ниця (feminine)
членки́ня (feminine)
чле́нський (relational adjective)


чубук

čubúk (romanization)
чубука́ (genitive)
чубуки́ (nominative plural)
чубукі́в (genitive plural)


чудак

čudák (romanization)
чудака́ (genitive)
чудаки́ (nominative plural)
чудакі́в (genitive plural)


чума

джу́ма (džúma) 的同源對似詞。


ш

烏克蘭語字母表第29個字母，名稱為ша (ša)，並以西里爾字母書寫。


шакал

借自德語 Schakal，源自鄂圖曼土耳其語 چقال (çakal)，源自波斯語 شغال (šağâl)，源自梵語 सृगाल (sṛgāla，“jackal”)。

šakál (romanization)
шака́ла (genitive)
шака́ли (nominative plural)
шака́лів (genitive plural)
шака́лячий (relational adjective)


шантаж

šantáž (romanization)
шантажу́ (genitive)
шантажі́ (nominative plural)
шантажі́в (genitive plural)
шанта́жний (relational adjective)


шапка

šápka (romanization)
ша́пки (genitive)
шапки́ (nominative plural)
шапо́к (genitive plural)


шарф

šarf (romanization)
ша́рфа (genitive)
ша́рфи (nominative plural)
ша́рфів (genitive plural)
ша́рфовий (relational adjective)
ша́рфик (diminutive)


шафран

借自鄂圖曼土耳其語 صفران (土耳其語 safran)，來自阿拉伯語 زَعْفَرَان (zaʕfarān)。

šafrán (romanization)
шафра́ну (genitive)
шафра́новий (relational adjective)
шафра́нчик (diminutive)


шахта

借自中古低地德語 schacht，可能經由波蘭語。

šáxta (romanization)
ша́хти (genitive)
ша́хти (nominative plural)
шахт (genitive plural)
ша́хтовий (relational adjective)


швед

šved (romanization)
шве́да (genitive)
шве́ди (nominative plural)
шве́дів (genitive plural)
шве́дка (feminine)


шедевр

šedévr (romanization)
шеде́вра (genitive)
шеде́ври (nominative plural)
шеде́врів (genitive plural)


шерсть

繼承自古東斯拉夫語 сьрсть (sĭrstĭ)，（自14世紀）шьрсть (šĭrstĭ)，來自原始斯拉夫語 *sьrstь，來自原始印歐語 *ḱer(s)- (“硬毛”) + *-tь。

šerstʹ (romanization)
ше́рсті (genitive)
ше́рсти (genitive)


шимпанзе

衍生自班圖語支未具體指稱的安哥拉語言詞彙，比較Vili ci-mpenzi。


шина

šýna (romanization)
ши́ни (genitive)
ши́ни (nominative plural)
шин (genitive plural)


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šyp (romanization)
шипа́ (genitive)
шипи́ (nominative plural)
шипі́в (genitive plural)


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šyp (romanization)
ши́па (genitive)
ши́пи (nominative plural)
ши́пів (genitive plural)


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。


ширина

繼承自原始斯拉夫語 *širina。

šyryná (romanization)
ширини́ (genitive)
шири́ни (nominative plural)
шири́н (genitive plural)


широкий

來自原始斯拉夫語 *širokъ。

šyrókyj (romanization)
ши́рший (comparative)
найши́рший (superlative)

Uk-широкий.ogg


шкатулка

škatúlka (romanization)
шкату́лки (genitive)
шкату́лки (nominative plural)
шкату́лок (genitive plural)


шланг

šlanh (romanization)
шла́нга (genitive)
шла́нги (nominative plural)
шла́нгів (genitive plural)


шлях

經由波蘭語 szlach（現更常用szlak）或方言形式中古低地德語 slach (“打擊，擊中”)。在語義上，對照би́та доро́га (býta doróha)，來自бити (byty，“打擊”)、дорога (doroha，“路，道路”)。與包括白俄羅斯語 шлях (šljax)同源。

šljax (romanization)
шля́ху (genitive)
шляхи́ (nominative plural)
шляхі́в (genitive plural)


шнурок

來自шнур (šnur) + -о́к (-ók)。

šnurók (romanization)
шнурка́ (genitive)
шнурки́ (nominative plural)
шнуркі́в (genitive plural)


шов

可能借自俄語 шов (šov)，來自原始斯拉夫語 *šьvъ。шво (švo) 的同源對似詞。

šov (romanization)
шва (genitive)
шви (nominative plural)
швів (genitive plural)


шоколад

šokolád (romanization)
шокола́ду (genitive)
шокола́дний (relational adjective)
шокола́дка (diminutive)

Uk-шоколад.ogg


шофер

šofér (romanization)
шофе́ра (genitive)
шофе́ри (nominative plural)
шофе́рів (genitive plural)
шофе́рів (relational adjective)


шпинат

借自德語 Spinat，來自中古高地德語 spināt，來自中世紀拉丁語 spinachium，來自西班牙語 espinaca，來自安達盧斯阿拉伯語 إِسْبِنَاخ (isbināḵ)，來自阿拉伯語 إسفاناخ (ʾisfānāḵ)，來自波斯語 اسفناج (esfenâj)。

špynát (romanization)
шпина́ту (genitive)
шпина́ти (nominative plural)
шпина́тів (genitive plural)


штат

源自德語 Staat (“州、省”)，來自中古低地德語 stāt，來自中古荷蘭語 staet，來自拉丁語 stātus。

štat (romanization)
шта́ту (genitive)
шта́ти (nominative plural)
шта́тів (genitive plural)


шторм

源自荷蘭語 storm或中古低地德語 storm。

štorm (romanization)
што́рму (genitive)
што́рми (nominative plural)
што́рмів (genitive plural)
штормови́й (relational adjective)


штраф

源自德語 Strafe (“處罰、刑罰、罰款”)。

štraf (romanization)
штра́фу (genitive)
штра́фи (nominative plural)
штра́фів (genitive plural)


шумно

繼承自原始斯拉夫語 *šumьnъ。By surface analysis, шум (šum) + -но (-no)。對照俄語 шу́мно (šúmno)、白俄羅斯語 шу́мны (šúmny)。


щит

來自古東斯拉夫語 щитъ (ščitŭ)，來自原始斯拉夫語 *ščitъ (“盾牌”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *skeita，來自原始印歐語 *skey-to-m，來自*skey- (“切，分離”)。與塞爾維亞-克羅地亞語 štit、古愛爾蘭語 scíath、拉丁語 scūtum等同源。

ščyt (romanization)
щита́ (genitive)
щити́ (nominative plural)
щиті́в (genitive plural)


щука

繼承自古盧森尼亞語 щу́ка (ščúka)。

ščúka (romanization)
щу́ки (genitive)
щу́ки (nominative plural)
щук (genitive plural)


ягода

來自原始斯拉夫語 *agoda，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ṓˀgāˀ。

jáhoda (romanization)
я́годи (genitive)
я́годи (nominative plural)
я́гід (genitive plural)


як

繼承自古東斯拉夫語 ꙗко (jako)，來自原始斯拉夫語 *jako。


як

繼承自古東斯拉夫語 ꙗко (jako)，來自原始斯拉夫語 *jako。

чорні́ші як на́ші лю́ди


як

源頭來自藏語 གཡག (g.yag)，來自原始漢藏語 *g-jak ~ g-jaŋ。

jak (romanization)
я́ка (genitive)
я́ки (nominative plural)
я́ків (genitive plural)


ярка

járka (romanization)
я́рки (genitive)
я́рки (nominative plural)
я́рок (genitive plural)

母羊（未曾产羔的小母羊）


ярка

ярки́й (jarkýj) 的陰性單數


ящик

來自古東斯拉夫語 аскъ (askŭ)或ꙗскъ (jaskŭ)。

jáščyk (romanization)
я́щика (genitive)
ящики́ (nominative plural)
ящикі́в (genitive plural)
я́щичок (diminutive)


молоко

來自原始斯拉夫語 *melko。

molokó (romanization)
молока́ (genitive)
моло́чний (relational adjective)
молочко́ (diminutive)


погода

pohóda (romanization)
пого́ди (genitive)


Санкт-Петербург

借自俄語 Санкт-Петербу́рг (Sankt-Peterbúrg)

Sankt-Peterbúrh (romanization)
Санкт-Петербу́рга (genitive)
санкт-петербу́рзький (relational adjective)

聖彼得堡（聯邦直轄市名，位於俄羅斯）


тепла

те́плий (téplyj) 的陰性主格單數


режим

源自法語 régime，來自拉丁語 regimen。

režým (romanization)
режи́му (genitive)
режи́ми (nominative plural)
режи́мів (genitive plural)


тепло

與俄語 тепло́ (tepló)、白俄羅斯語 цяпло́ (cjapló)、波蘭語 ciepło同源。

tepló (romanization)
тепла́ (genitive)
теплови́й (relational adjective)


тепло

Сього́дні ду́же те́пло.


начальнику

нача́льник (načálʹnyk) 的與格/方位格/呼格單數


масло

來自古東斯拉夫語 масло (maslo)，來自原始斯拉夫語 *maslo。

máslo (romanization)
ма́сла (genitive)
масла́ (nominative plural)
ма́сел (genitive plural)


люди

來自原始斯拉夫語 *ľudьje。

ljúdy (romanization)
люде́й (genitive)
людськи́й (relational adjective)


люди

來自原始斯拉夫語 *ľudьje。

люди́на (ljudýna) 的主格/呼格複數


зубами

зуб (zub) 的工具格複數


декаданс

dekadáns (romanization)
декада́нсу (genitive)


портфель

portfélʹ (romanization)
портфе́ля (genitive)
портфе́лі (nominative plural)
портфе́лів (genitive plural)

Uk-портфель.ogg


смерч

繼承自古東斯拉夫語 смьрьчь (smĭrĭčĭ，“雲”)。與мо́рок (mórok，“黑暗，暗處”)同源。

smerč (romanization)
сме́рчу (genitive)
сме́рчі (nominative plural)
сме́рчів (genitive plural)


моя

мій (mij) 的主格陰性單數


голова

來自原始斯拉夫語 *golva，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

holová (romanization)
голови́ (genitive)
го́лови (nominative plural)
голі́в (genitive plural)
головни́й (relational adjective)
голі́вка (diminutive)
голо́вка (diminutive)

з голови́ до ніг

у ме́не боли́ть голова́.


голова

來自原始斯拉夫語 *golva，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

holová (romanization)
голови́ (genitive)
го́лови (nominative plural)
голі́в (genitive plural)

Голова́ Кабіне́ту Міні́стрів


норма

nórma (romanization)
но́рми (genitive)
но́рми (nominative plural)
норм (genitive plural)


просьба

來自проси́ти (prosýty) + -ьба (-ʹba)。

prósʹba (romanization)
про́сьби (genitive)
про́сьби (nominative plural)
просьб (genitive plural)

Uk-просьба.ogg


народе

наро́д (naród) 的呼格單數


народе

на́рід (nárid) 的呼格單數


дружба

繼承自原始斯拉夫語 *družьba，來自*drugъ (“朋友、伴侶”) + *-ьba。分析其來自друг (druh) + -ьба (-ʹba)。

drúžba (romanization)
дру́жби (genitive)
дру́жби (nominative plural)
дружб (genitive plural)


блядь

繼承自古東斯拉夫語 блѧдь (blędĭ)，來自原始斯拉夫語 *blędь (“錯誤”)，來自*blęsti (“胡說，錯誤”)。

bljadʹ (romanization)
бля́ді (genitive)
бля́ді (nominative plural)
бля́дей (genitive plural)


блядь

Що ти, блядь, ро́биш?


руку

рука́ (ruká) 的賓格單數


календарю

календа́р (kalendár) 的屈折：
與格單數

календа́р (kalendár) 的屈折：
方位格單數


другу

дру́гові

друг (druh) 的與格/方位格單數

друг (druh) 的與格/方位格單數


другу

дру́гий (drúhyj) 的陰性賓格單數


плащ

繼承自原始斯拉夫語 *plaščь。

plašč (romanization)
плаща́ (genitive)
плащі́ (nominative plural)
плащі́в (genitive plural)


одна

оди́н (odýn) 的陰性主格單數


школу

шко́ла (škóla) 的賓格單數


уроки

уро́к (urók) 的主格/賓格/呼格複數


орган

源自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

órhan (romanization)
о́ргана (genitive)
о́ргани (nominative plural)
о́рганів (genitive plural)

О́ргани держа́вної вла́ди


орган

源自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

orhán (romanization)
орга́на (genitive)
орга́ни (nominative plural)
орга́нів (genitive plural)


небеса

не́бо (nébo) 的主格/賓格複數


люби

люби́ти (ljubýty) 的第二人稱單數命令式非完整體


маслом

ма́сло (máslo) 的工具格單數


моря

мо́ре (móre) 的屈折：
屬格單數

мо́ре (móre) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


модель

modélʹ (romanization)
моде́лі (genitive)
моде́лі (nominative plural)
моде́лей (genitive plural)


ліс

源自原始斯拉夫語 *lěsъ (“樹，森林”)。

lis (romanization)
лі́су (genitive)
ліси́ (nominative plural)
лісі́в (genitive plural)
лісни́й (relational adjective)
лісови́й (relational adjective)
лісо́к (diminutive)


теля

來自古東斯拉夫語 телѧ (telę)，來自原始斯拉夫語 *telę。

teljá (romanization)
теля́ти (genitive)
теля́та (nominative plural)
теля́т (genitive plural)


ніч

來自古東斯拉夫語 ночь (nočĭ)，來自原始斯拉夫語 *noťь，來自原始印歐語 *nókʷts。

nič (romanization)
но́чі (genitive)
но́чі (nominative plural)
ноче́й (genitive plural)
нічни́й (relational adjective)


музика

來自波蘭語 muzyka。

múzyka (romanization)
му́зики (genitive)


музика

可能來自德語 Musiker。包括與白俄羅斯語 музы́ка (muzýka)、波蘭語 muzyk同源。

muzýka (romanization)
музи́ки (genitive)
музи́ки (nominative plural)
музи́к (genitive plural)


майнкрафт

majnkráft (romanization)
майнкра́фта (genitive)


німецький

Uk-німецький.ogg


Туніс

Tunís (romanization)
Туні́су (genitive)
туні́ський (relational adjective)

突尼西亞、突尼斯（北非國家）


Туніс

Tunís (romanization)
Туні́са (genitive)
туні́ський (relational adjective)

突尼斯（上述國家的首都）


голову

голова́ (holová) 的賓格單數


голову

голова́ (holová) 的賓格單數


свою

свій (svij) 的賓格陰性單數


друга

друг (druh) 的屬格/賓格單數


сил

си́ла (sýla) 的屬格複數


области

о́бласть (óblastʹ) 的屬格單數


номер (nomer) 的縮寫。


г

烏克蘭語字母表第4個字母，名稱為ге (he)，並以西里爾字母書寫。


е

烏克蘭語字母表第7個字母，名稱為е (e)，並以西里爾字母書寫。


з

西里爾文烏克蘭語的第十個字母。


з

源自原始斯拉夫語 *jьz ← 原始印歐語 *h₁eǵʰs。


з

源自原始斯拉夫語 *sъ(n) ← 原始印歐語 *ḱom。


р

烏克蘭語字母表第21個字母，名稱為ер (er)，並以西里爾字母書寫。


Ї

西里爾文烏克蘭語的第13個字母。


Є

西里爾文烏克蘭的第9個字母。


англійський

Uk-англійський.ogg

англі́йська мо́ва


Англія

Ánhlija (romanization)
А́нглії (genitive)
англі́йський (relational adjective)

英格蘭（構成國名，位於歐洲的聯合王國）


Австралія

Avstrálija (romanization)
Австра́лії (genitive)
австралі́йський (relational adjective)

澳大利亞，澳洲（國家名，位於大洋洲）

澳大利亞，澳洲（大陸名，位於）


Україна

來自，來自古東斯拉夫語 оукраина f (ukraina)。

Ukrajína (romanization)
Украї́ни (genitive)
украї́нський (relational adjective)

Uk-Україна.ogg

音頻 (Украї́на)

烏克蘭（國家名，位於東歐；首都及最大城市：基輔）

в Украї́ні, на Вкраї́ні

в Украї́ну

з Украї́ни


станція

stáncija (romanization)
ста́нції (genitive)
ста́нції (nominative plural)
ста́нцій (genitive plural)

Uk-станція.ogg


назва

názva (romanization)
на́зви (genitive)
на́зви (nominative plural)
назв (genitive plural)


Вікісловник

Vikislovnýk (romanization)
Вікісловника́ (Vikislovnyká) (genitive)


інший

源自原始斯拉夫語 *(j)inъ的比較級。與俄語 ино́й (inój), 白俄羅斯語 іншы (inšy)同源。


вимова

vymóva (romanization)
вимо́ви (genitive)
вимо́ви (nominative plural)
вимо́в (genitive plural)


прикметник

prykmétnyk (romanization)
прикме́тника (genitive)
прикме́тники (nominative plural)
прикме́тників (genitive plural)

Uk-прикметник.ogg


категорія

katehórija (romanization)
катего́рії (genitive)
катего́рії (nominative plural)
катего́рій (genitive plural)

Uk-категорія.ogg


прислівник

pryslívnyk (romanization)
прислі́вника (genitive)
прислі́вники (nominative plural)
прислі́вників (genitive plural)
прислівнико́вий (relational adjective)

Uk-прислівник.ogg


закінчення

zakínčennja (romanization)
закі́нчення (genitive)
закі́нчення (nominative plural)
закі́нчень (genitive plural)

Uk-закінчення.ogg


тіло

源自原始斯拉夫語 *tělo。

tílo (romanization)
ті́ла (genitive)
тіла́ (nominative plural)
тіл (genitive plural)


відміна

vidmína (romanization)
відмі́ни (genitive)
відмі́ни (nominative plural)
відмі́н (genitive plural)

Uk-відміна.ogg


дощ

源自原始斯拉夫語 *dъždžь，與俄語 дождь (doždʹ)同源。

došč (romanization)
дощу́ (genitive)
дощі́ (nominative plural)
дощі́в (genitive plural)
дощови́й (relational adjective)


біологія

biolóhija (romanization)
біоло́гії (genitive)

Uk-біологія.ogg


бджола

源自原始斯拉夫語 *bьčela。

bdžolá (romanization)
бджоли́ (genitive)
бджо́ли (nominative plural)
бджіл (genitive plural)


їжак

最终源自原始斯拉夫語 *ežь。與白俄羅斯語 во́жык (vóžyk) 和俄語 ёжик (jóžik) 同源。

jižák (romanization)
їжака́ (genitive)
їжаки́ (nominative plural)
їжакі́в (genitive plural)


інформація

informácija (romanization)
інформа́ції (genitive)
інформа́ції (nominative plural)
інформа́цій (genitive plural)
інформаці́йний (relational adjective)

Uk-інформація.ogg


іспанський

Іспа́нець (Ispánecʹ) + -ський (-sʹkyj)。與俄語 испа́нский (ispánskij), 白俄羅斯語 іспа́нскі (ispánski), 波蘭語 hiszpański等同源。

Uk-іспанський.ogg


ім'я

源自原始斯拉夫語 *jьmę ← 原始印歐語 *h₁nómn̥。

imʺjá (romanization)
і́мені (genitive)
і́мени (genitive)
ім'я́ (genitive)
імена́ (nominative plural)
іме́н (genitive plural)


військо

víjsʹko (romanization)
ві́йська (genitive)
війська́ (nominative plural)
військ (genitive plural)
військови́й (relational adjective)
військо́вий (relational adjective)

Uk-військо.ogg


вірменський

Uk-вірменський.ogg

вірме́нська мо́ва


істина

ístyna (romanization)
і́стини (genitive)
і́стини (nominative plural)
і́стин (genitive plural)


відмінок

vidmínok (romanization)
відмі́нка (genitive)
відмі́нки (nominative plural)
відмі́нків (genitive plural)

Uk-відмінок.ogg


вада

váda (romanization)
ва́ди (genitive)
ва́ди (nominative plural)
вад (genitive plural)


вівторок

vivtórok (romanization)
вівто́рка (genitive)
вівто́рки (nominative plural)
вівто́рків (genitive plural)

Uk-вівторок.ogg


середа

源自原始斯拉夫語 *serda。

seredá (romanization)
середи́ (genitive)
се́реди (nominative plural)
се́ред (genitive plural)


понеділок

ponedílok (romanization)
понеді́лка (genitive)
понеді́лки (nominative plural)
понеді́лків (genitive plural)
понеді́лковий (relational adjective)

Uk-понеділок.ogg


четвер

četvér (romanization)
четверга́ (genitive)
четверги́ (nominative plural)
четвергі́в (genitive plural)