на

來自原始斯拉夫語 *na。


на

來自原始斯拉夫語 *na。


там

來自古東斯拉夫語 тамо (tamo)，來自原始斯拉夫語 *tamo。


книга

來自原始斯拉夫語 *kъňiga。

knýha (romanization)
кни́ги (genitive)
кни́ги (nominative plural)
книг (genitive plural)
кни́жний (relational adjective)
кни́жечка (diminutive)


я

烏克蘭語字母表第33個字母，名稱為я (ja)，並以西里爾字母書寫。


я

源自古舊形式яз (jaz)、язъ (jaz)，來自古東斯拉夫語 ꙗзъ (jazŭ)，來自原始斯拉夫語 *(j)azъ。源頭來自原始印歐語 *éǵh₂。


вода

來自原始斯拉夫語 *voda，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wandō，源頭來自原始印歐語 *wódr̥。

vodá (romanization)
води́ (genitive)
во́ди (nominative plural)
вод (genitive plural)
водяни́й (relational adjective)
во́дний (relational adjective)
води́ця (diminutive)
води́чка (diminutive)


парк

park (romanization)
па́рку (genitive)
па́рки (nominative plural)
па́рків (genitive plural)


один

繼承自古盧森尼亞語 оди́нъ (odín)，來自原始斯拉夫語 *edinъ。

odýn (romanization)
одна́ (feminine)
одно́ (neuter)


зуб

來自，來自古東斯拉夫語 зꙋбъ (zubŭ)/зоубъ (zubŭ)，來自原始斯拉夫語 *zǫbъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *źámbas，來自原始印歐語 *ǵómbʰos。
與古教會斯拉夫語 зѫбъ (zǫbŭ)同源。

zub (romanization)
зу́ба (genitive)
зу́би (nominative plural)
зубі́в (genitive plural)


зуб

zub (romanization)
зу́ба (genitive)
зу́би (nominative plural)
зу́б'я (nominative plural)
зубі́в (genitive plural)
зу́б'їв (genitive plural)


правда

繼承自原始斯拉夫語 *pravьda。

právda (romanization)
пра́вди (genitive)
пра́вди (nominative plural)
правд (genitive plural)


вино

繼承自原始斯拉夫語 *vino，派生自拉丁語 vīnum，派生自原始印歐語 *wóyh₁nom。

vynó (romanization)
вина́ (genitive)
ви́на (nominative plural)
вин (genitive plural)
ви́нний (relational adjective)
винце́ (diminutive)

пі́ка

黑桃 （撲克牌花色，符號為 ♠）

黑桃 （撲克牌花色，符號為 ♠）


зима

來自原始斯拉夫語 *zima，來自原始印歐語 *ǵʰéyōm。

zymá (romanization)
зими́ (genitive)
зими́ (nominative plural)
зим (genitive plural)


мама

幼兒用語。來自原始斯拉夫語 *mama，來自原始波羅的-斯拉夫語 *mā́ˀmāˀ，來自原始印歐語 *méh₂-méh₂，後重構為*méh₂- - 詞根是*méh₂tēr (“母親”)。與德語 Muhme (“伯母”)、拉丁語 mamma (“母親，護士”)、愛爾蘭語 mam (“母親”)、立陶宛語 mama、moma (“母親”)以及其他等同源。比較原始斯拉夫語 *tata、*baba。

máma (romanization)
ма́ми (genitive)
ма́ми (nominative plural)
мами́ (nominative plural)
мам (genitive plural)
мамі́в (genitive plural)


том

tom (romanization)
то́му (genitive)
томи́ (nominative plural)
томі́в (genitive plural)


дух

來源原始斯拉夫語 *duxъ。


дух

來源原始斯拉夫語 *duxъ。

dux (romanization)
ду́ха (genitive)
ду́хи (nominative plural)
ду́хів (genitive plural)


потом

піт (pit，“汗”) 的工具格單數


тут

來自古東斯拉夫語 туто (tuto)、тутъ (tutŭ，“這裡；那裡；同此”)、ту (tu，“這裡；那裡；同此”)，來自原始斯拉夫語 *tuto、*tu。

то тут, то там


тут

經由突厥語族，來自波斯語 توت (tut)。

tut (romanization)
ту́та (genitive)
ту́ти (nominative plural)
ту́тів (genitive plural)


Китай

與俄語 Кита́й (Kitáj)同源。

Kytáj (romanization)
Кита́ю (genitive)
кита́йський (relational adjective)

中國（地區，國家名，位於東亞）


день

來自古東斯拉夫語 дьнь (dĭnĭ)，來自原始斯拉夫語 *dьnь (“天”)。與白俄羅斯語 дзень (dzjenʹ)、俄語 день (denʹ)、保加利亞語 ден (den)、梵語 दिन (dina)同源。

denʹ (romanization)
дня (genitive)
дні (nominative plural)
днів (genitive plural)


яма

來自古東斯拉夫語 ꙗма (jama)，來自原始斯拉夫語 *jama。

jáma (romanization)
я́ми (genitive)
я́ми (nominative plural)
ям (genitive plural)


небо

來自原始斯拉夫語 *nebo。

nébo (romanization)
не́ба (genitive)
небеса́ (nominative plural)
небе́с (genitive plural)

複數形式主要用於詩歌或高語域當中，日常口語不使用。


тихий

繼承自原始斯拉夫語 *tixъ。

týxyj (romanization)
тихі́ший (comparative)
ти́хший (comparative)
найтихі́ший (superlative)
найти́хший (superlative)
ти́хо


дядя

來自古東斯拉夫語 дѣдѩ (dědję)，同化自古東斯拉夫語 дѣдъ (dědŭ)（嬰兒語；對照дід (did)）。代替了烏克蘭語 стрий (stryj，“叔叔，伯伯”，現為方言)同源的俄語 уй (uj，“舅舅”，棄用)。

djádja (romanization)
дя́ді (genitive)
дяді́ (nominative plural)
дядь (genitive plural)
дяді́в (genitive plural)


вата

váta (romanization)
ва́ти (genitive)
ва́ти (nominative plural)
ват (genitive plural)

吸水棉花，脫脂棉，填塞物


факт

fakt (romanization)
фа́кту (genitive)
фа́кти (nominative plural)
фа́ктів (genitive plural)


сам

來自原始斯拉夫語 *samъ。

自己：(я сам, сама́) 我自己、(ти сам, сама́) 你自己、(він сам) 他自己、(вона́ сама́) 她自己、(воно́ само́) 它自己、(ми сами́, самі́) 我們自己、(ви сами́, самі́) 你們自己、(вони́ сами́, самі́) 他們自己


суп

sup (romanization)
су́пу (genitive)
супи́ (nominative plural)
супі́в (genitive plural)
супови́й (relational adjective)
су́пчик (diminutive)


сестра

來自原始斯拉夫語 *sestra，來自原始印歐語 *swésōr。

sestrá (romanization)
сестри́ (genitive)
се́стри (nominative plural)
се́стер (genitive plural)
сесте́р (genitive plural)


письмо

繼承自原始斯拉夫語 *pisьmo。

pysʹmó (romanization)
письма́ (genitive)


завтра

繼承自古盧森尼亞語 заутра (zautra)、заутро (zautro)、завтра (zavtra)、завтро (zavtro)，來自古東斯拉夫語 заоутра (zautra)。等同於за (za) + 原始斯拉夫語 *utro。
與白俄羅斯語 за́ўтра (záŭtra)、塞爾維亞-克羅地亞語 су̏тра、斯洛伐克語 zajtra、斯洛文尼亞語 zájtra (“明日早晨”)等同源。


золото

zóloto (romanization)
зо́лота (genitive)


музей

muzéj (romanization)
музе́ю (genitive)
музе́ї (nominative plural)
музе́їв (genitive plural)


шар

來自古教會斯拉夫語 шаръ (šarŭ，“顏色，顏料”)、шарити (šariti，“塗”)。

снігови́й шар


шум

來自原始斯拉夫語 *šumъ。

šum (romanization)
шу́му (genitive)
шу́ми (nominative plural)
шу́мів (genitive plural)


США

Сполу́чені Шта́ти Аме́рики (Spolúčeni Štáty Améryky)之首字母縮略詞。：USA，美國（國家名，位於北美）


жарко

Мені́ жа́рко


журнал

žurnál (romanization)
журна́лу (genitive)
журна́ли (nominative plural)
журна́лів (genitive plural)


жаль

繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

žalʹ (romanization)
жа́лю (genitive)
жалю́ (genitive)
жалі́ (nominative plural)
жалі́в (genitive plural)


жаль

繼承自原始斯拉夫語 *žalь。

(一個人) 感到遺憾，憐憫


план

plan (romanization)
пла́ну (genitive)
пла́ни (nominative plural)
пла́нів (genitive plural)


рано

來自原始斯拉夫語 *ranъ。

ráno (romanization)
рані́ше (comparative)
рані́ш (comparative)

ра́но чи пі́зно


рано

來自原始斯拉夫語 *ranъ。

ráno (romanization)
ра́на (genitive)
ра́на (nominative plural)
ран (genitive plural)


рано

請參閲主詞條的词源章節。

ра́на (rána) 的呼格單數


рука

來自原始斯拉夫語 *rǫka，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ránkāˀ。

ruká (romanization)
руки́ (genitive)
ру́ки (nominative plural)
рук (genitive plural)


три

來自原始斯拉夫語 *trьje，來自原始印歐語 *tréyes。


родина

來自原始斯拉夫語 *rodina。等同於рід (rid) + -ина (-yna)。

rodýna (romanization)
роди́ни (genitive)
роди́ни (nominative plural)
роди́н (genitive plural)


мир

來自原始斯拉夫語 *mirъ (“和平；世界”)。


перо

peró (romanization)
пера́ (genitive)
пе́ра (nominative plural)
пер (genitive plural)
пірце́ (diminutive)
пір'ї́нка (diminutive)
піри́нка (diminutive)


гора

來自原始斯拉夫語 *gora，來自原始印歐語 *gʷerH-。

horá (romanization)
гори́ (genitive)
го́ри (nominative plural)
гір (genitive plural)
гірни́й (relational adjective)
гірськи́й (relational adjective)
горови́й (relational adjective)
гі́рка (diminutive)


Африка

Áfryka (romanization)
А́фрики (genitive)
африка́нський (relational adjective)


Америка

Améryka (romanization)
Аме́рики (genitive)
Аме́рики (nominative plural)
Аме́рик (genitive plural)

美洲（兩個洲，北美洲和南美洲）

美國（美利堅合衆國，北美洲國家名）


город

來自古東斯拉夫語 го́родъ (górodŭ)，來自原始斯拉夫語 *gȏrdъ。

hórod (romanization)
го́рода (genitive)
городи́ (nominative plural)
городі́в (genitive plural)
городськи́й (relational adjective)

мі́сто

帶城牆的城鎮、城市；城堡

цитаде́ль

帶城牆的城鎮、城市；城堡

帶城牆的城鎮、城市；城堡


город

horód (romanization)
горо́ду (genitive)
горо́ди (nominative plural)
горо́дів (genitive plural)
горо́дній (relational adjective)
горо́дик (diminutive)


друг

來自原始斯拉夫語 *drugъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *draugás，來自原始印歐語 *dʰrewgʰ-。

druh (romanization)
дру́га (genitive)
дру́зі (nominative plural)
дру́зів (genitive plural)
подру́га (feminine)


клуб

klub (romanization)
клу́бу (genitive)
клу́би (nominative plural)
клу́бів (genitive plural)


ядро

繼承自原始斯拉夫語 *ędro。

jadró (romanization)
ядра́ (genitive)
я́дра (nominative plural)
я́дер (genitive plural)

核心 （系統，集合名詞等）


карта

來自波蘭語 karta。

kárta (romanization)
ка́рти (genitive)
ка́рти (nominative plural)
карт (genitive plural)


не

來自原始斯拉夫語 *ne，來由原始波羅的-斯拉夫語 *ne，來自原始印歐語 *ne。


цифра

來自拉丁語 cifra。шифр (šyfr) 的同源對似詞。

cýfra (romanization)
ци́фри (genitive)
ци́фри (nominative plural)
цифр (genitive plural)
цифрови́й (relational adjective)


центр

centr (romanization)
це́нтра (genitive)
це́нтри (nominative plural)
це́нтрів (genitive plural)


чай

čaj (romanization)
ча́ю (genitive)
чаї́ (nominative plural)
чаї́в (genitive plural)

зеле́ний чай


часто

ча́стий (částyj，“頻繁的，經常的”)的副詞化。

částo (romanization)
часті́ше (comparative)
найчасті́ше (superlative)


час

繼承自古東斯拉夫語 часъ (časŭ)，來自原始斯拉夫語 *časъ。

čas (romanization)
ча́су (genitive)
часи́ (nominative plural)
часі́в (genitive plural)
часови́й (relational adjective)

Їй треба було часу для обдумування.

Можеш дзвонити мені у будь-який час.

Я добре провела час на вечірці.

майбутній час

простий минулий час

теперішній час


чисто

來自чи́стий (čýstyj) + -о (-o)。

čýsto (romanization)
чисті́ше (comparative)
найчисті́ше (superlative)


чисто

來自чи́стий (čýstyj) + -о (-o)。

У них вдо́ма ду́же чи́сто.


чудо

繼承原始斯拉夫語 *čudo。

čúdo (romanization)
чу́да (genitive)
чу́да (nominative plural)
чудеса́ (nominative plural)
чуд (genitive plural)
чуде́с (genitive plural)


чудо

繼承原始斯拉夫語 *čudo。

čúdo (romanization)
чу́да (genitive)
чу́да (nominative plural)
чуд (genitive plural)


вечер

вече́ря (večérja) 的屬格複數


урок

繼承自古東斯拉夫語 урокъ (urokŭ，“協議，條件”)，來自原始斯拉夫語 *urokъ，詞根為*rok-。

urók (romanization)
уро́ку (genitive)
уро́ки (nominative plural)
уро́ків (genitive plural)


урок

у́рка (úrka) 的屬格/賓格複數


учитель

來自原始斯拉夫語 *učiteľь。

učýtelʹ (romanization)
учи́теля (genitive)
учителі́ (nominative plural)
учителі́в (genitive plural)
учи́телька (feminine)
учи́тельський (relational adjective)

Uk-учитель.ogg


мужчина

來自原始斯拉夫語 *mǫžьščina。與包括俄語 мужчи́на (mužčína)、白俄羅斯語 мужчы́на (mužčýna)等同源。

mužčýna (romanization)
мужчи́ни (genitive)
мужчи́ни (nominative plural)
мужчи́н (genitive plural)

Uk-мужчина.ogg


борода

來自原始斯拉夫語 *bordà，來自原始印歐語 *bʰardʰéh₂。

borodá (romanization)
бороди́ (genitive)
бо́роди (nominative plural)
борі́д (genitive plural)
борі́дка (diminutive)


весна

繼承自原始斯拉夫語 *vesna。

vesná (romanization)
весни́ (genitive)
ве́сни (nominative plural)
ве́сен (genitive plural)


текст

tekst (romanization)
те́ксту (genitive)
те́ксти (nominative plural)
те́кстів (genitive plural)
текстови́й (relational adjective)
те́кстовий (relational adjective)


Антарктида

Antarktýda (romanization)
Антаркти́ди (genitive)
антаркти́чний (relational adjective)


океан

okeán (romanization)
океа́ну (genitive)
океа́ни (nominative plural)
океа́нів (genitive plural)
океа́нський (relational adjective)
океані́чний (relational adjective)


Корея

Koréja (romanization)
Коре́ї (genitive)
коре́йський (relational adjective)

朝鮮（東亞的兩個國家，朝鮮和韓國的合稱）

Півде́нна Коре́я

Півні́чна Коре́я


союз

sojúz (romanization)
сою́зу (genitive)
сою́зи (nominative plural)
сою́зів (genitive plural)

В союзі з революціонерами передових країн і з усіма пригнобленими народами проти всяких і всіх імперіалістів — така зовнішня політика пролетаріату.
V sojuzi z revoljucioneramy peredovyx krajin i z usima pryhnoblenymy narodamy proty vsjakyx i vsix imperialistiv — taka zovnišnja polityka proletariatu.
联合先进国家的革命者，联合一切被压迫的人民反对各种帝国主义——这就是无产阶级的对外政策。


наш

繼承自原始斯拉夫語 *našь。

то наша хата, бо вже білана сіном нактрито

這是我們的烏克蘭房子，因為它粉刷過，上面還鋪著乾草

to naša xata, bo vže bilana sinom naktryto


любить

люби́ти (ljubýty) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體


Тихий океан

Týxyj okeán (romanization)
Ти́хого океа́ну (genitive)


квартира

kvartýra (romanization)
кварти́ри (genitive)
кварти́ри (nominative plural)
кварти́р (genitive plural)

Uk-квартира.ogg


конфета

源自俄語 конфе́та (konféta)。

konféta (romanization)
конфе́ти (genitive)
конфе́ти (nominative plural)
конфе́т (genitive plural)
конфе́тний (relational adjective)
конфе́тка (diminutive)


уже

уже́ (užé)（用在輔音之後或句首）和вже (vže)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


с

烏克蘭語字母表第22個字母，名稱為ес (es)，並以西里爾字母書寫。


старший

нові́ший

стари́й (starýj)的比較級

моло́дший

стари́й (starýj)的比較級

стари́й (starýj)的比較級
老的，更古老的

стари́й (starýj)的比較級
上了年紀的


брат

繼承自原始斯拉夫語 *bratrъ、*bratъ，來自原始印歐語 *bʰréh₂tēr.

brat (romanization)
брата́ (genitive)
брати́ (nominative plural)
браті́в (genitive plural)
бра́тній (relational adjective)
бра́тський (relational adjective)
брате́рський (relational adjective)
бра́тик (diminutive)
бра́тець (diminutive)
брату́нь (diminutive)

兄弟，弟兄（基督教兄弟會成員）


цех

cex (romanization)
це́ху (genitive)
цехи́ (nominative plural)
цехі́в (genitive plural)
цехови́й (relational adjective)


директор

dyréktor (romanization)
дире́ктора (genitive)
директори́ (nominative plural)
директорі́в (genitive plural)
дире́кторка (feminine)

Uk-директор.ogg


о

烏克蘭語字母表第19個字母，名稱為о (o)，並以西里爾字母書寫。


о

如果下面的字以輔音開頭，則使用介詞о。如果後面的字以元音開頭，則使用介詞об代替。

о шо́стій годи́ні

о дру́гій ра́нку

о пів на во́сьму


машина

mašýna (romanization)
маши́ни (genitive)
маши́ни (nominative plural)
маши́н (genitive plural)


трактор

tráktor (romanization)
тра́ктора (genitive)
трактори́ (nominative plural)
тракторі́в (genitive plural)

Uk-трактор.ogg


новаторство

novátorstvo (romanization)
нова́торства (genitive)


над

來自原始斯拉夫語 *nadъ。

在……的上方；越過，超過


море

來自古東斯拉夫語 море (more)，來自原始斯拉夫語 *moře，來自原始印歐語 *móri。

móre (romanization)
мо́ря (genitive)
моря́ (nominative plural)
морі́в (genitive plural)


труба

來自古東斯拉夫語 труба (truba)，來自原始斯拉夫語 *trǫba。

trubá (romanization)
труби́ (genitive)
тру́би (nominative plural)
труб (genitive plural)


фабрика

來自波蘭語 fabryka f (“工廠”)，來自拉丁語 fabrica f (“鐵匠鋪”)。
第二個音節採用了-ри- (/rɪ/) 而非*-рі- (/rʲi/)，以避免顎音化，這是受到波蘭語的影響（外來語中含舌冠音和閉前不圓唇元音 -ri- 改作 -ry-，而不是顎化的-rzy-）。亦對照白俄羅斯語 фа́брыка f (fábryka)，以及未受影響的俄語 фа́брика f (fábrika)。

fábryka (romanization)
фа́брики (genitive)
фа́брики (nominative plural)
фа́брик (genitive plural)
фабри́чний (relational adjective)

Uk-фабрика.ogg


хороший

來自古東斯拉夫語 хорошь (xorošĭ)。

xoróšyj (romanization)
кра́щий (comparative)
лі́пший (comparative)
до́бре

Uk-хороший.ogg


абажур

abažúr (romanization)
абажу́ра (genitive)
абажу́ри (nominative plural)
абажу́рів (genitive plural)


абрикос

abrykós (romanization)
абрико́са (genitive)
абрико́си (nominative plural)
абрико́сів (genitive plural)

Uk-абрикос.ogg


аванс

aváns (romanization)
ава́нсу (genitive)
ава́нси (nominative plural)
ава́нсів (genitive plural)


авантюра

avantjúra (romanization)
авантю́ри (genitive)
авантю́ри (nominative plural)
авантю́р (genitive plural)

Uk-авантюра.ogg


август

ávhust (romanization)
а́вгуста (genitive)
а́вгусти (nominative plural)
а́вгустів (genitive plural)

奧古斯都 （羅馬帝國稱號）


акула

來自俄語 аку́ла (akúla)，見上方。

akúla (romanization)
аку́ли (genitive)
аку́ли (nominative plural)
аку́л (genitive plural)


баба

繼承自原始斯拉夫語 *baba。

bába (romanization)
ба́би (genitive)
баби́ (nominative plural)
баб (genitive plural)
бабі́в (genitive plural)
ба́бський (relational adjective)
ба́б'ячий (relational adjective)

祖母，外婆，老太太 (有時僅指外婆)

算命家，巫婆：從事віск зливати (visk zlyvaty，“wax pouring”)技藝

(任何) 婦女；鄉下婦女

не ма́ла ба́ба кло́поту та купи́ла ба́ба порося́

該婦女沒有遇到麻煩，但她買了一頭小豬

ne mála bába klópotu ta kupýla bába porosjá


баба

繼承自原始斯拉夫語 *baba。

bába (romanization)
ба́би (genitive)
баби́ (nominative plural)
баб (genitive plural)

ба́бка

復活節時由牧師祝福的一種特殊、精緻的儀式麵包

復活節時由牧師祝福的一種特殊、精緻的儀式麵包

聖誕節對сніп (snip)的稱呼，為一束穀物（小麥或黑麥），在平安夜晚餐（свята́ вече́ря (svjatá večérja)）時帶入家中，放在房間的一角，之後餵給牲畜或牛吃


балкон

balkón (romanization)
балко́на (genitive)
балко́ни (nominative plural)
балко́нів (genitive plural)


банк

bank (romanization)
ба́нку (genitive)
ба́нки (nominative plural)
ба́нків (genitive plural)
ба́нківський (relational adjective)


находити

naxódyty (romanization)
найти́ (imperfective)


абсурд

absúrd (romanization)
абсу́рду (genitive)
абсу́рди (nominative plural)
абсу́рдів (genitive plural)


кухня

kúxnja (romanization)
ку́хні (genitive)
ку́хні (nominative plural)
ку́хонь (genitive plural)
кухо́нний (relational adjective)


Сингапур

Synhapúr (romanization)
Сингапу́ра (genitive)
сингапу́рський (relational adjective)

Сінгапу́р (Sinhapúr)的另一種寫法


Чорне море

Čórne móre (romanization)
Чо́рного мо́ря (genitive)
чорномо́рський (relational adjective)


школа

škóla (romanization)
шко́ли (genitive)
шко́ли (nominative plural)
шкіл (genitive plural)


шаблон

šablón (romanization)
шабло́на (genitive)
шабло́ни (nominative plural)
шабло́нів (genitive plural)
шабло́нний (relational adjective)


шаблон

šablón (romanization)
шабло́ну (genitive)
шабло́ни (nominative plural)
шабло́нів (genitive plural)
шабло́нний (relational adjective)


свиня

來自原始斯拉夫語 *svinьja。

svynjá (romanization)
свині́ (genitive)
сви́ні (nominative plural)
свине́й (genitive plural)


свиня

來自原始斯拉夫語 *svinьja。


автобус

avtóbus (romanization)
авто́буса (genitive)
авто́буси (nominative plural)
авто́бусів (genitive plural)
авто́бусний (relational adjective)

Uk-автобус.ogg

公共汽車，公車，公交車，巴士


Азербайджан

Azerbajdžán (romanization)
Азербайджа́ну (genitive)

阿塞拜疆（國家名，位於亞洲和歐洲）


автор

ávtor (romanization)
а́втора (genitive)
автори́ (nominative plural)
авторі́в (genitive plural)
а́вторка (feminine)
а́вторський (relational adjective)


авторитет

借自波蘭語 autorytet，來自德語 Autorität，來自拉丁語 auctōritās。

avtorytét (romanization)
авторите́ту (genitive)
авторите́та (genitive)
авторите́ти (nominative plural)
авторите́тів (genitive plural)

Uk-авторитет.ogg


азбука

新創於古東斯拉夫語 азъбукы (azŭbuky)之後，源自古教會斯拉夫語 азъбоукꙑ (azŭbuky)，由西里爾字母表的前兩個字母構成，азъ (azŭ) + боукꙑ (buky)，仿譯自古希臘語 ἀλφάβητος (alphábētos)。
1627年被證實，對照язъбука (jazʺbuka) (17–18世紀)。

ázbuka (romanization)
а́збуки (genitive)
а́збуки (nominative plural)
а́збук (genitive plural)

алфаві́т

字母表，尤指舊西里爾字母

альфабе́т

字母表，尤指舊西里爾字母

абе́тка

字母表，尤指舊西里爾字母

абе́тло

字母表，尤指舊西里爾字母

字母表，尤指舊西里爾字母


активно

來自акти́вний (aktývnyj，形容詞) + -о (-o，副詞形式後綴)。


Алжир

Alžýr (romanization)
Алжи́ру (genitive)
алжи́рський (relational adjective)

阿爾及利亞（國家名，位於北非）


Алжир

Alžýr (romanization)
Алжи́ра (genitive)
алжи́рський (relational adjective)

阿爾及爾（首都名，位於阿爾及利亞）


алмаз

借自韃靼語 алмаз (almaz)，來自波斯語 الماس (almâs，“鑽石”)。

almáz (romanization)
алма́зу (genitive)
алма́за (genitive)
алма́зи (nominative plural)
алма́зів (genitive plural)
алма́зний (relational adjective)


Амстердам

Amsterdám (romanization)
Амстерда́ма (genitive)

阿姆斯特丹（首都名，位於荷蘭）

阿姆斯特丹（市名，位於紐約州）


ананас

ananás (romanization)
анана́са (genitive)
анана́си (nominative plural)
анана́сів (genitive plural)


анекдот

anekdót (romanization)
анекдо́ту (genitive)
анекдо́ти (nominative plural)
анекдо́тів (genitive plural)
анекдоти́чний (relational adjective)

Uk-анекдот.ogg


ангел

借自古希臘語 ἄγγελος (ángelos)。

ánhel (romanization)
а́нгела (genitive)
а́нгели (nominative plural)
а́нгелів (genitive plural)
а́нгельський (relational adjective)


Анкара

來自土耳其語 Ankara。

Ankará (romanization)
Анкари́ (genitive)

安卡拉（首都名，位於土耳其）


Анна

Ánna (romanization)
А́нни (genitive)
А́нни (nominative plural)
Анн (genitive plural)

女性人名，等價於英語Anna


апельсин

借自俄語 апельси́н (apelʹsín)，來自荷蘭語 appelsien，來自法語 pomme de Sine (字面意思是“甜橙”)。

apelʹsýn (romanization)
апельси́на (genitive)
апельси́ни (nominative plural)
апельси́нів (genitive plural)


аптека

aptéka (romanization)
апте́ки (genitive)
апте́ки (nominative plural)
апте́к (genitive plural)


Аргентина

Arhentýna (romanization)
Аргенти́ни (genitive)

阿根廷（國家名，位於南美洲）


арифметика

aryfmétyka (romanization)
арифме́тики (genitive)
арифме́тики (nominative plural)
арифме́тик (genitive plural)


атака

atáka (romanization)
ата́ки (genitive)
ата́ки (nominative plural)
ата́к (genitive plural)


Белград

Belhrád (romanization)
Белгра́да (genitive)

貝爾格萊德（首都名，位於塞爾維亞）


берег

來自古東斯拉夫語 берегъ (beregŭ)，來自原始斯拉夫語 *bergъ。

béreh (romanization)
бе́рега (genitive)
береги́ (nominative plural)
берегі́в (genitive plural)
берегови́й (relational adjective)
бережо́к (diminutive)

岸，海濱，海岸，湖岸，河岸

洞口或溝渠的邊緣或邊界（對照中古英語 brinke）

杯、碗、布、織物、組織的邊緣（對照中古英語 brinke）


бог

來自原始斯拉夫語 *bogъ。

boh (romanization)
бо́га (genitive)
боги́ (nominative plural)
богі́в (genitive plural)
боги́ня (feminine)
бо́жий (relational adjective)
божи́стий (relational adjective)
бо́жеський (relational adjective)
боже́ственний (relational adjective)
божо́к (diminutive)


борщ

繼承自原始斯拉夫語 *bъrščь，原意為「獨活」，接著指「獨活湯」，之後意思又變為「甜菜湯」，來自原始波羅的-斯拉夫語 *bursktis。

boršč (romanization)
борщу́ (genitive)
борщі́ (nominative plural)
борщі́в (genitive plural)
борще́вий (relational adjective)
борщови́й (relational adjective)
борщівни́й (relational adjective)
бо́рщик (diminutive)
борще́ць (diminutive)


брак

經由波蘭語 brak，來自中古低地德語 brak (“缺點，缺陷；斷裂”)。

brak (romanization)
бра́ку (genitive)
бра́ки (nominative plural)
бра́ків (genitive plural)


Брюссель

Brjussélʹ (romanization)
Брюссе́ля (genitive)
брюссе́льський (relational adjective)

布魯塞爾（首都名，位於比利時）


буква

繼承自古東斯拉夫語 бꙋкꙑ (buky)，繼承自原始斯拉夫語 *buky。

búkva (romanization)
бу́кви (genitive)
бу́кви (nominative plural)
букв (genitive plural)
бу́квений (relational adjective)


булка

對照波蘭語 bułka、俄語 бу́лка (búlka)。

búlka (romanization)
бу́лки (genitive)
бу́лки (nominative plural)
бу́лок (genitive plural)
бу́лочка (diminutive)


буря

來自原始斯拉夫語 *buřa。

búrja (romanization)
бу́рі (genitive)
бу́рі (nominative plural)
бур (genitive plural)

зати́шшя пе́ред бу́рею


Бутан

Bután (romanization)
Бута́ну (genitive)
бута́нський (relational adjective)

Королі́вство Бута́н

不丹（國家名，位於南亞）

不丹（國家名，位於南亞）

(官方名稱)


цикл

來自拉丁語 cyclus。

cykl (romanization)
ци́клу (genitive)
ци́кли (nominative plural)
ци́клів (genitive plural)


проект

源自德語 Projekt。中間拼作 -єкт- 的 проє́кт (projékt)於2019年被烏克蘭教育與科學部列為標準拼寫。

proékt (romanization)
прое́кту (genitive)
прое́кти (nominative plural)
прое́ктів (genitive plural)

проє́кт (projékt)的另一種寫法：計畫、設計、草稿


пара

來自原始斯拉夫語 *para、*parъ。

pára (romanization)
па́ри (genitive)
пари́ (nominative plural)
парі́х (genitive plural)


пара

pára (romanization)
па́ри (genitive)
па́ри (nominative plural)
пар (genitive plural)


абак

abák (romanization)
аба́ка (genitive)
аба́ки (nominative plural)
аба́ків (genitive plural)


абака

abáka (romanization)
аба́ки (genitive)
аба́ки (nominative plural)
аба́к (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-абака.wav


абвольт

abvólʹt (romanization)
абво́льта (genitive)
абво́льти (nominative plural)
абво́льтів (genitive plural)


абзац

abzác (romanization)
абза́цу (genitive)
абза́ци (nominative plural)
абза́ців (genitive plural)


абонемент

abonemént (romanization)
абонеме́нта (genitive)
абонеме́нти (nominative plural)
абонеме́нтів (genitive plural)

Uk-абонемент.ogg

多次使用權、訂閱；（證明上述權利的）票證、券


абонент

abonént (romanization)
абоне́нта (genitive)
абоне́нти (nominative plural)
абоне́нтів (genitive plural)
абоне́нтка (feminine)
абоне́нтський (relational adjective)


абордаж

abordáž (romanization)
аборда́жу (genitive)


абориген

aboryhén (romanization)
абориге́на (genitive)
абориге́ни (nominative plural)
абориге́нів (genitive plural)

Uk-абориген.ogg


аборт

abórt (romanization)
або́рту (genitive)
або́рти (nominative plural)
або́ртів (genitive plural)

мимові́льний або́рт


абразив

abrazýv (romanization)
абрази́ву (genitive)
абрази́ви (nominative plural)
абрази́вів (genitive plural)


абракадабра

abrakadábra (romanization)
абракада́бри (genitive)
абракада́бри (nominative plural)
абракада́бр (genitive plural)


абреже

借自法語 abrégé。

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-абреже.wav


абсолют

absoljút (romanization)
абсолю́ту (genitive)


абсолютизм

absoljutýzm (romanization)
абсолюти́зму (genitive)

Uk-абсолютизм.ogg


абсолютно

абсолю́тний (absoljútnyj，“絕對”，形容詞)的副詞形式。

Uk-абсолютно.ogg


абсорбент

absorbént (romanization)
абсорбе́нту (genitive)
абсорбе́нти (nominative plural)
абсорбе́нтів (genitive plural)


абсорбер

absórber (romanization)
абсо́рбера (genitive)
абсо́рбери (nominative plural)
абсо́рберів (genitive plural)


абсурдизм

absurdýzm (romanization)
абсурди́зму (genitive)


абсурдист

absurdýst (romanization)
абсурди́ста (genitive)
абсурди́сти (nominative plural)
абсурди́стів (genitive plural)
абсурди́стка (feminine)


аваль

aválʹ (romanization)
ава́лю (genitive)
ава́лі (nominative plural)
ава́лів (genitive plural)


авангард

avanhárd (romanization)
аванга́рду (genitive)
аванга́рди (nominative plural)
аванга́рдів (genitive plural)


авангардизм

借自法語 avant-gardisme。By surface analysis, аванга́рд (avanhárd) + -и́зм (-ýzm)。

avanhardýzm (romanization)
авангарди́зму (genitive)

先锋主义，前衛主義，先锋派


авангардист

借自法語 avant-gardiste。等價於 аванга́рд (avanhárd) + -и́ст (-ýst)。

avanhardýst (romanization)
авангарди́ста (genitive)
авангарди́сти (nominative plural)
авангарди́стів (genitive plural)
авангарди́стка (feminine)
авангарди́стський (relational adjective)


аванкамера

avankámera (romanization)
аванка́мери (genitive)
аванка́мери (nominative plural)
аванка́мер (genitive plural)


аванложа

借自法語 avant-loge。By surface analysis, аван- (avan-) + ло́жа (lóža)。

avanlóža (romanization)
аванло́жі (genitive)
аванло́жі (nominative plural)
аванло́ж (genitive plural)


аванпорт

avanpórt (romanization)
аванпо́рту (genitive)
аванпо́рти (nominative plural)
аванпо́ртів (genitive plural)


аванпост

avanpóst (romanization)
аванпо́сту (genitive)
аванпо́сти (nominative plural)
аванпо́стів (genitive plural)


авансцена

借自法語 avant-scène。By surface analysis, аван- (avan-) + сце́на (scéna)。

avanscéna (romanization)
авансце́ни (genitive)
авансце́ни (nominative plural)
авансце́н (genitive plural)


авантюризм

avantjurýzm (romanization)
авантюри́зму (genitive)


авантюрин

avantjurýn (romanization)
авантюри́на (genitive)
авантюри́ни (nominative plural)
авантюри́нів (genitive plural)


авантюрин

avantjurýn (romanization)
авантюри́ну (genitive)


авантюрист

avantjurýst (romanization)
авантюри́ста (genitive)
авантюри́сти (nominative plural)
авантюри́стів (genitive plural)

Uk-авантюрист.ogg


авантюристка

avantjurýstka (romanization)
авантюри́стки (genitive)
авантюри́стки (nominative plural)
авантюри́сток (genitive plural)


авгур

借自拉丁語 augur。

avhúr (romanization)
авгу́ра (genitive)
авгу́ри (nominative plural)
авгу́рів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-авгур.wav

鳥占術士（根據鳥的叫聲和飛行姿態來解釋神意的人）


авдитор

avdýtor (romanization)
авди́тора (genitive)
авди́тори (nominative plural)
авди́торів (genitive plural)
авди́торський (relational adjective)

指某些學校和神學院裡由教師指定的


аврал

源自荷蘭語 overal，可能經由俄語 авра́л (avrál)傳入。

avrál (romanization)
авра́лу (genitive)
авра́ли (nominative plural)
авра́лів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-аврал.wav


аврора

avróra (romanization)
авро́ри (genitive)


автобаза

avtobáza (romanization)
автоба́зи (genitive)
автоба́зи (nominative plural)
автоба́з (genitive plural)


автобан

avtobán (romanization)
автоба́ну (genitive)
автоба́ни (nominative plural)
автоба́нів (genitive plural)


автобензовоз

avtobenzovóz (romanization)
автобензово́за (genitive)
автобензово́зи (nominative plural)
автобензово́зів (genitive plural)


автобензоцистерна

авто- (avto-) + бензоцисте́рна (benzocystérna)

avtobenzocystérna (romanization)
автобензоцисте́рни (genitive)
автобензоцисте́рни (nominative plural)
автобензоцисте́рн (genitive plural)

油罐車（或指所帶的油罐）


автовагон

avtovahón (romanization)
автоваго́на (genitive)
автоваго́ни (nominative plural)
автоваго́нів (genitive plural)


автовакцина

avtovakcýna (romanization)
автовакци́ни (genitive)
автовакци́ни (nominative plural)
автовакци́н (genitive plural)


автовокзал

avtovokzál (romanization)
автовокза́лу (genitive)
автовокза́ли (nominative plural)
автовокза́лів (genitive plural)


автогараж

avtoharáž (romanization)
автогаража́ (genitive)
автогаражі́ (nominative plural)
автогаражі́в (genitive plural)


автоген

avtohén (romanization)
автоге́ну (genitive)
автоге́ни (nominative plural)
автоге́нів (genitive plural)


автомат

借自俄語 автома́т (avtomát)，來自法語 automate。

avtomát (romanization)
автома́та (genitive)
автома́ти (nominative plural)
автома́тів (genitive plural)

Uk-автомат.ogg

ба́нківський автома́т


автопортрет

源自法語 autoportrait。可分析為авто- (avto-) + портре́т (portrét)。

avtoportrét (romanization)
автопортре́та (genitive)
автопортре́ти (nominative plural)
автопортре́тів (genitive plural)


автостоянка

авто́ (avtó) + стоя́нка (stojánka)。

avtostojánka (romanization)
автостоя́нки (genitive)
автостоя́нки (nominative plural)
автостоя́нок (genitive plural)


агава

aháva (romanization)
ага́ви (genitive)
ага́ви (nominative plural)
ага́в (genitive plural)


агат

ahát (romanization)
ага́та (genitive)
ага́ти (nominative plural)
ага́тів (genitive plural)
ага́товий (relational adjective)


агат

ahát (romanization)
ага́ту (genitive)
ага́ти (nominative plural)
ага́тів (genitive plural)
ага́товий (relational adjective)


агент

借自俄語 аге́нт (agént)，源自德語 Agent，源自法語 agent，源自拉丁語 agens。

ahént (romanization)
аге́нта (genitive)
аге́нти (nominative plural)
аге́нтів (genitive plural)
аге́нтка (feminine)
аге́нтський (relational adjective)


адвокат

源自德語 Advokat，來自拉丁語 advocātus，與俄語 адвока́т (advokát)、白俄羅斯語 адвака́т (advakát)、波蘭語 adwokat等同源。війт (vijt) 的同源對似詞。

advokát (romanization)
адвока́та (genitive)
адвока́ти (nominative plural)
адвока́тів (genitive plural)
адвока́тка (feminine)
адвокате́са (feminine)

Uk-адвокат.ogg


адепт

借自拉丁語 adeptus，為adipīscor (“達到，到達”)的過去分詞，可能經由法語 adepte。

adépt (romanization)
аде́пта (genitive)
аде́пти (nominative plural)
аде́птів (genitive plural)


адресат

adresát (romanization)
адреса́та (genitive)
адреса́ти (nominative plural)
адреса́тів (genitive plural)

Uk-адресат.ogg


азот

azót (romanization)
азо́ту (genitive)
азо́тний (relational adjective)


акробатика

akrobátyka (romanization)
акроба́тики (genitive)
акробати́чний (relational adjective)

Uk-акробатика.ogg


акт

akt (romanization)
а́кта (genitive)
а́кти (nominative plural)
а́ктів (genitive plural)


акт

akt (romanization)
а́кту (genitive)
а́кти (nominative plural)
а́ктів (genitive plural)


акцент

akcént (romanization)
акце́нту (genitive)
акце́нти (nominative plural)
акце́нтів (genitive plural)


алкоголь

alkohólʹ (romanization)
алкого́лю (genitive)
алкого́лі (nominative plural)
алкого́лів (genitive plural)

Uk-алкоголь.ogg


альбатрос

alʹbatrós (romanization)
альбатро́са (genitive)
альбатро́си (nominative plural)
альбатро́сів (genitive plural)


альманах

借自德語 Almanach，來自中世紀拉丁語 almanach，來自安達盧斯阿拉伯語 الْمَنَاخ (al-manāḵ，“曆法”)。

alʹmanáx (romanization)
альмана́ху (genitive)
альмана́хи (nominative plural)
альмана́хів (genitive plural)
альмана́ховий (relational adjective)
альмана́шний (過時) (relational adjective)


альт

借自波蘭語 alt，來自意大利語 alto。

alʹt (romanization)
а́льта (genitive)
а́льти (nominative plural)
а́льтів (genitive plural)
альто́вий (relational adjective)


анафема

借自古希臘語 ἀνάθεμα (anáthema)。

anáfema (romanization)
ана́феми (genitive)
ана́феми (nominative plural)
ана́фем (genitive plural)

一句表達自己不滿的髒話；該死


анклав

ankláv (romanization)
анкла́ву (genitive)
анкла́ви (nominative plural)
анкла́вів (genitive plural)


анонс

anóns (romanization)
ано́нсу (genitive)
ано́нси (nominative plural)
ано́нсів (genitive plural)


антидот

來自古希臘語 ἀντίδοτος (antídotos，“解藥，補救措施”)，來自ἀντιδίδωμι (antidídōmi，“回報”)。

antydót (romanization)
антидо́та (genitive)
антидо́ти (nominative plural)
антидо́тів (genitive plural)


апостроф

apóstrof (romanization)
apostróf (romanization)
апо́строфа (genitive)
апостро́фа (genitive)
апо́строфи (nominative plural)
апостро́фи (nominative plural)
апо́строфів (genitive plural)
апостро́фів (genitive plural)


арка

源自俄語 а́рка (árka)，來自意大利語 arco。

árka (romanization)
а́рки (genitive)
а́рки (nominative plural)
а́рок (genitive plural)


арккосинус

arkkósynus (romanization)
аркко́синуса (genitive)
аркко́синуси (nominative plural)
аркко́синусів (genitive plural)


арктангенс

arktánhens (romanization)
аркта́нгенса (genitive)
аркта́нгенси (nominative plural)
аркта́нгенсів (genitive plural)


аромат

來自古東斯拉夫語 ароматъ (aromatŭ)，來自古希臘語 ἄρομα (ároma)，為ἀρομάτος的屬格。

aromát (romanization)
арома́ту (genitive)
арома́ти (nominative plural)
арома́тів (genitive plural)


артишок

artyšók (romanization)
артишо́ку (genitive)
артишо́ки (nominative plural)
артишо́ків (genitive plural)


арфа

árfa (romanization)
а́рфи (genitive)
а́рфи (nominative plural)
арф (genitive plural)


археолог

可能源自德語 Archäologe。亦可同步分析為архео(ло́гія) (arxeo(lóhija)) + -лог (-loh)。對照俄語 архео́лог (arxeólog)、白俄羅斯語 архео́лаг (arxjeólah)、波蘭語 archeolog。

arxeóloh (romanization)
архео́лога (genitive)
архео́логи (nominative plural)
архео́логів (genitive plural)


асимптота

asymptóta (romanization)
асимпто́ти (genitive)
асимпто́ти (nominative plural)
асимпто́т (genitive plural)


аскет

借自古希臘語 ἀσκητής (askētḗs)，來自ἀσκέω (askéō，“運作，形成”)。

askét (romanization)
аске́та (genitive)
аске́ти (nominative plural)
аске́тів (genitive plural)


аскетизм

asketýzm (romanization)
аскети́зму (genitive)


атом

átom (romanization)
а́тома (genitive)
а́томи (nominative plural)
а́томів (genitive plural)
а́томний (relational adjective)


атрибут

atrybút (romanization)
атрибу́та (genitive)
атрибу́ти (nominative plural)
атрибу́тів (genitive plural)

Uk-атрибут.ogg


аутсайдер

autsájder (romanization)
аутса́йдера (genitive)
аутса́йдери (nominative plural)
аутса́йдерів (genitive plural)

Uk-аутсайдер.ogg


афоризм

借自法語 aphorisme或德語 Aphorismus，來自拉丁語 aphorismus，來自古希臘語 ἀφορισμός (aphorismós)。

aforýzm (romanization)
афори́зму (genitive)
афори́зми (nominative plural)
афори́змів (genitive plural)


ах

繼承自原始斯拉夫語 *axъ。


бабка

bábka (romanization)
ба́бки (genitive)
бабки́ (nominative plural)
бабо́к (genitive plural)

復活節有牧師祝福過的儀式性、精緻的麵包（亦稱為баба），等同於奧地利的Gugelhupf、波蘭的baba wielkanocna和俄羅斯的кулич。有時會與paska搞混。


база

來自拉丁語 basis，來自古希臘語 βάσις (básis)。

báza (romanization)
ба́зи (genitive)
ба́зи (nominative plural)
баз (genitive plural)


бакалавр

bakalávr (romanization)
бакала́вра (genitive)
бакала́ври (nominative plural)
бакала́врів (genitive plural)


баклажан

來自鄂圖曼土耳其語 بادلجان (bâdlicân)，來自波斯語 بادنجان (bâdenjân)。

baklažán (romanization)
баклажа́на (genitive)
баклажа́ни (nominative plural)
баклажа́нів (genitive plural)

Під горілку стояли квашені баклажани — зелені й червоні, огірки й капуста, зелена олія з накришеною дрібно й посоленою цибулею.

烏克蘭雞尾酒有酸番茄 - 綠色和紅色、黃瓜和高麗菜、綠油和切碎的鹽漬洋蔥。

Pid horilku stojaly kvašeni baklažany — zeleni j červoni, ohirky j kapusta, zelena olija z nakryšenoju dribno j posolenoju cybuleju.


баклан

baklán (romanization)
бакла́на (genitive)
бакла́ни (nominative plural)
бакла́нів (genitive plural)
бакла́новий (relational adjective)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-баклан.wav


баламут

多種說法，最有可能源自原始斯拉夫語 *bal- (“对话，喋喋不休”) + *mǫt- (“麻烦，混乱”)；該詞的一個衍生形式見於6世紀，作 баламутъ (balamut，“孤零零的人，风衣”)。同源詞包括波蘭語 bałamut、捷克語 balamuta (“混乱，困惑，流言蜚语”)、斯洛文尼亞語 balamuta。

balamút (romanization)
баламу́та (genitive)
баламу́ти (nominative plural)
баламу́тів (genitive plural)
баламу́тка (feminine)

пору́шник спо́кою

惹事生非者；捣乱者，闹事者

惹事生非者；捣乱者，闹事者


банан

banán (romanization)
бана́на (genitive)
бана́ни (nominative plural)
бана́нів (genitive plural)
бана́новий (relational adjective)
бана́нчик (diminutive)


Бангкок

Banhkók (romanization)
Бангко́ка (genitive)
бангко́кський (relational adjective)

曼谷（首都名，位於泰國）


банда

借自意大利語 banda。

bánda (romanization)
ба́нди (genitive)
ба́нди (nominative plural)
банд (genitive plural)


бандит

借自意大利語 bandito。

bandýt (romanization)
банди́та (genitive)
банди́ти (nominative plural)
банди́тів (genitive plural)
банди́тка (feminine)
банди́тський (relational adjective)


баня

來自原始斯拉夫語 *baňa。

bánja (romanization)
ба́ні (genitive)
ба́ні (nominative plural)
бань (genitive plural)


баран

來自古東斯拉夫語 баранъ (baranŭ)，來自原始斯拉夫語 *baranъ。

barán (romanization)
барана́ (genitive)
барани́ (nominative plural)
барані́в (genitive plural)
бара́нячий (relational adjective)
баране́ць (diminutive)
бара́нчик (diminutive)
баранча́ (diminutive)
бараня́ (diminutive)


баранина

бара́н m (barán，“公羊”) + -ина (-yna)。

barányna (romanization)
бара́нини (genitive)

Uk-баранина.ogg


баскетбол

basketból (romanization)
баскетбо́лу (genitive)
баскетбо́льний (relational adjective)


бахрома

來自突厥語族 (早期土耳其語 makreme或克里米亞韃靼語 maxrama)，來自阿拉伯語 مِقْرَمَة (miqrama，“飾品流蘇，繡花頭紗”)，來自مِقْرَم (miqram，“床罩”)，來自قَرَمَ (qarama，“啃”)，來自原始閃米特語 *q-r-m。

baxromá (romanization)
бахроми́ (genitive)

macramé（手工編織掛繩）


бегемот

來自德語 Behemoth，來自希伯來語 בְּהֵמוֹת (behemót)。

behemót (romanization)
бегемо́та (genitive)
бегемо́ти (nominative plural)
бегемо́тів (genitive plural)
бегемо́товий (relational adjective)


без

源自原始斯拉夫語 *bez，源自原始印歐語 *bʰeǵʰ-。


бейсбол

bejsból (romanization)
бейсбо́лу (genitive)


бережок

berežók (romanization)
бережка́ (genitive)
бережки́ (nominative plural)
бережкі́в (genitive plural)
береже́чок (diminutive)

бе́рег (béreh) 的指小詞


бета

béta (romanization)
бе́ти (genitive)
бе́ти (nominative plural)
бет (genitive plural)


битва

繼承自原始斯拉夫語 *bitva。

býtva (romanization)
би́тви (genitive)
би́тви (nominative plural)
битв (genitive plural)


блокада

blokáda (romanization)
блока́ди (genitive)
блока́ди (nominative plural)
блока́д (genitive plural)
блока́дний (relational adjective)


блокнот

bloknót (romanization)
блокно́та (genitive)
блокно́ти (nominative plural)
блокно́тів (genitive plural)

Uk-блокнот.ogg


блоха

繼承自古東斯拉夫語 блъха (blŭxa)，來自原始斯拉夫語 *blъxa，來自原始波羅的-斯拉夫語 *blúšāˀ，來自原始印歐語 *bʰlúseh₂。

bloxá (romanization)
блохи́ (genitive)
бло́хи (nominative plural)
бліх (genitive plural)


блюдо

繼承自原始斯拉夫語 *bľudo。

bljúdo (romanization)
блю́да (genitive)
блю́да (nominative plural)
блюд (genitive plural)


богиня

繼承自原始斯拉夫語 *bogyni，等同於бог (boh) + -иня (-ynja)。

bohýnja (romanization)
боги́ні (genitive)
боги́ні (nominative plural)
боги́нь (genitive plural)
бог (masculine)


богомол

來自бог (boh) + -о- (-o-) + -мол (-mol)，為моли́тися (molýtysja，“祈禱”)的結合形式。

bohomól (romanization)
богомо́ла (genitive)
богомо́ли (nominative plural)
богомо́лів (genitive plural)


боже

бог (boh) 的呼格單數


божество

來自бо́жий (bóžyj) + -ество́ (-estvó)。

božestvó (romanization)
божества́ (genitive)
божества́ (nominative plural)
боже́ств (genitive plural)
боже́ственний (relational adjective)

Uk-божество.ogg


бойкот

bojkót (romanization)
бойко́ту (genitive)
бойко́ти (nominative plural)
бойко́тів (genitive plural)


болото

來自原始斯拉夫語 *bolto。

bolóto (romanization)
боло́та (genitive)
болота́ (nominative plural)
болі́т (genitive plural)


бомба

bómba (romanization)
бо́мби (genitive)
бо́мби (nominative plural)
бомб (genitive plural)
бо́мбовий (relational adjective)


бочка

繼承自原始斯拉夫語 *bъčьka.

bóčka (romanization)
бо́чки (genitive)
бо́чки (nominative plural)
бочки́ (nominative plural)
бо́чок (genitive plural)
бочо́к (genitive plural)


бочка

бочо́к (bočók) 的屬格單數


бравада

braváda (romanization)
брава́ди (genitive)
брава́дний (relational adjective)


браслет

braslét (romanization)
брасле́та (genitive)
брасле́ти (nominative plural)
брасле́тів (genitive plural)
брасле́тний (relational adjective)
брасле́тик (diminutive)

Uk-браслет.ogg


братик

brátyk (romanization)
бра́тика (genitive)
бра́тики (nominative plural)
бра́тиків (genitive plural)

брат (brat)的愛稱、指小詞：小兄弟

用作對男人或男孩的友好稱呼


бригада

bryháda (romanization)
брига́ди (genitive)
брига́ди (nominative plural)
брига́д (genitive plural)

Uk-бригада.ogg


бродяга

brodjáha (romanization)
бродя́ги (genitive)
бродя́ги (nominative plural)
бродя́г (genitive plural)

Uk-бродяга.ogg


бронза

brónza (romanization)
бро́нзи (genitive)
бро́нзи (nominative plural)
бронз (genitive plural)
бро́нзовий (relational adjective)

бронза：


бугай

來自突厥語族語言，源頭來自原始突厥語 *buka，對照烏茲別克語 buqa。與俄語 буга́й (bugáj)、白俄羅斯語 буга́й (buháj)等同源。

buháj (romanization)
бугая́ (genitive)
бугаї́ (nominative plural)
бугаї́в (genitive plural)


бугай

До́брим лю́дям спочи́вок, а йому́, чо́ртовому бугає́ві, спі́ви.

好人可以休息，而他這頭該死的蠻牛卻可以唱歌。

Dóbrym ljúdjam spočývok, a jomú, čórtovomu buhajévi, spívy.

1958，馬爾可·克羅皮夫尼茨基，Тво́ри (Tvóry)，卷 2，頁 354:


буддизм

By surface analysis, Бу́дда (Búdda) + -и́зм (-ýzm).

buddýzm (romanization)
будди́зму (genitive)


буддист

buddýst (romanization)
будди́ста (genitive)
будди́сти (nominative plural)
будди́стів (genitive plural)
будди́стка (feminine)
будди́стський (relational adjective)


будильник

來自буди́ти (budýty) + -льник (-lʹnyk)。

budýlʹnyk (romanization)
буди́льника (genitive)
буди́льники (nominative plural)
буди́льників (genitive plural)
буди́льниковий (relational adjective)

Uk-будильник.ogg


будучи

бу́ти (búty) 的現在時副詞性非完整體分詞


бузина

來自早期буз (buz)、боз (boz)，來自原始斯拉夫語 *bъzъ (“接骨木”)，其“丁香”之義現在留存於бузо́к (buzók)。

buzyná (romanization)
бузини́ (genitive)


буй

buj (romanization)
бу́я (genitive)
буї́ (nominative plural)
буї́в (genitive plural)
буйо́к (diminutive)


буквально

來自буква́льний (bukválʹnyj) + -о (-o)。

Uk-буквально.ogg

用於強化或渲染非比喻性語句：字面上地


бульвар

bulʹvár (romanization)
бульва́ру (genitive)
бульва́ри (nominative plural)
бульва́рів (genitive plural)
бульва́рний (relational adjective)

Uk-бульвар.ogg


бунт

源自波蘭語 bunt，來自中古高地德語 bund (“結盟”)。

bunt (romanization)
бу́нту (genitive)
бунти́ (nominative plural)
бунті́в (genitive plural)


бунт

bunt (romanization)
бу́нта (genitive)
бу́нти (nominative plural)
бу́нтів (genitive plural)


бунчук

借自突厥語族，參見土耳其語 boncuk。

bunčúk (romanization)
бунчука́ (genitive)
бунчуки́ (nominative plural)
бунчукі́в (genitive plural)


бурдюк

burdjúk (romanization)
бурдюка́ (genitive)
бурдюки́ (nominative plural)
бурдюкі́в (genitive plural)


бурлак

burlák (romanization)
бурлака́ (genitive)
бурлаки́ (nominative plural)
бурлакі́в (genitive plural)
бурла́ка (alternative)

沒有固定職業或住所的人；流浪漢


бюджет

bjudžét (romanization)
бюдже́ту (genitive)
бюдже́ти (nominative plural)
бюдже́тів (genitive plural)
бюдже́тний (relational adjective)


бюро

довідко́ве бюро́


вагон

vahón (romanization)
ваго́на (genitive)
ваго́ни (nominative plural)
ваго́нів (genitive plural)


вакцина

vakcýna (romanization)
вакци́ни (genitive)
вакци́ни (nominative plural)
вакци́н (genitive plural)


вальс

valʹs (romanization)
ва́льсу (genitive)
ва́льси (nominative plural)
ва́льсів (genitive plural)


валюта

源自意大利語 valuta (“通貨、貨幣”)，來自拉丁語 valeō (“有價值”)。

valjúta (romanization)
валю́ти (genitive)
валю́ти (nominative plural)
валю́т (genitive plural)
валю́тний (relational adjective)


ванна

vánna (romanization)
ва́нни (genitive)
ва́нни (nominative plural)
ванн (genitive plural)


ванна

vánna (romanization)
ва́нної (genitive)
ва́нні (nominative plural)
ва́нних (genitive plural)


варвар

借自古希臘語 βάρβαρος (bárbaros，“外國的，陌生的”)，擬聲詞 (模仿外國詞彙“blah blah”)。

várvar (romanization)
ва́рвара (genitive)
ва́рвари (nominative plural)
ва́рварів (genitive plural)
ва́рварка (feminine)
ва́рварський (relational adjective)


ввезти

來自в- (v-) + везти́ (veztý)。對比俄語 ввезти́ (vveztí)、波蘭語 wwieźć。

vveztý (romanization)
вво́зити (imperfective)

（用車馬等）把……推進、運進、推進、拉進


вдова

繼承自原始斯拉夫語 *vьdova，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *widewāˀ，繼承自原始印歐語 *h₁widʰéwh₂。

vdová (romanization)
вдови́ (genitive)
вдо́ви (nominative plural)
вдів (genitive plural)
вдіве́ць (masculine)
вдови́ний (relational adjective)
вдови́н (relational adjective)
вдови́чий (relational adjective)

вдова́ (vdová)（用在元音之後）和удова́ (udová)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


декрет

借自拉丁語 dēcrētum。

dekrét (romanization)
декре́ту (genitive)
декре́ти (nominative plural)
декре́тів (genitive plural)


везти

繼承自原始斯拉夫語 *vezti。

veztý (romanization)
повезти́ (perfective)

везти́ (veztý)和повезти́ (poveztý)是具體動詞。其對應詞вози́ти (vozýty)和повози́ти (povozýty)是抽象動詞。


вексель

vékselʹ (romanization)
ве́кселя (genitive)
ве́кселі (nominative plural)
ве́кселів (genitive plural)

Uk-вексель.ogg


великий

來自原始斯拉夫語 *velikъ。

velýkyj (romanization)
бі́льший (comparative)
найбі́льший (superlative)
величина́ (abstract-noun)

Uk-великий.ogg


величина

繼承自原始斯拉夫語 *veličina。By surface analysis, вели́кий (velýkyj) + -ина́ (-yná)。

velyčyná (romanization)
величини́ (genitive)
величи́ни (nominative plural)
величи́н (genitive plural)

Uk-величина.ogg


велосипед

來自俄語 велосипе́д (velosipéd)。

velosypéd (romanization)
велосипе́да (genitive)
велосипе́ди (nominative plural)
велосипе́дів (genitive plural)

Uk-велосипед.ogg


вена

véna (romanization)
ве́ни (genitive)
ве́ни (nominative plural)
вен (genitive plural)


демократ

demokrát (romanization)
демокра́та (genitive)
демокра́ти (nominative plural)
демокра́тів (genitive plural)
демокра́тка (feminine)
демократи́чний (relational adjective)


верблюд

繼承自原始斯拉夫語 *velьb(l)ǫdъ、*vъlьb(l)ǫdъ。

verbljúd (romanization)
верблю́да (genitive)
верблю́ди (nominative plural)
верблю́дів (genitive plural)
верблюди́ця (feminine)
верблюди́ха（罕用） (feminine)
верблю́жий (relational adjective)
верблю́дячий (relational adjective)

Uk-верблюд.ogg

одного́рбий верблю́д

двого́рбий верблю́д


верблюжий

верблю́д (verbljúd，“駱駝”) + -ий (-yj)


депутат

源自拉丁語 dēputātus。

deputát (romanization)
депута́та (genitive)
депута́ти (nominative plural)
депута́тів (genitive plural)

Uk-депутат.ogg

Ко́жний депута́т зобов’я́заний звітува́ти пе́ред ви́борцями в свої́й роботі і в робо́ті Ра́ди депута́тів трудя́щих і мо́же бу́ти в уся́кий час відкли́каний за рі́шенням бі́льшості ви́борців у встано́вленому зако́ном поря́дку.

每一个代表必须向选民报告本人的和劳动者代表苏维埃的工作，并且根据选民的多数决定，依照法律规定的程序可以随时撤换代表。^(翻譯來源：中文马克思主义文库)

Kóžnyj deputát zobovʺjázanyj zvituváty péred výborcjamy v svojíj roboti i v robóti Rády deputátiv trudjáščyx i móže búty v usjákyj čas vidklýkanyj za ríšennjam bílʹšosti výborciv u vstanóvlenomu zakónom porjádku.

1936，蘇聯憲法，第142條，頁 60:


дерево

來自原始斯拉夫語 *dervo，來自原始印歐語 *dóru。дре́во (drévo) 的同源對似詞。

dérevo (romanization)
де́рева (genitive)
дере́ва (nominative plural)
дере́в (genitive plural)
дерев'я́ний (relational adjective)
деревце́ (diminutive)
де́ревце (diminutive)


держава

繼承自古東斯拉夫語 дьржава (dĭržava)，來自原始斯拉夫語 *dьržava。

deržáva (romanization)
держа́ви (genitive)
держа́ви (nominative plural)
держа́в (genitive plural)
держа́вний (relational adjective)

Uk-держава.ogg


держава

déržava (romanization)
deržáva (romanization)
де́ржави (genitive)
держа́ви (genitive)
де́ржави (nominative plural)
держа́ви (nominative plural)
де́ржав (genitive plural)
держа́в (genitive plural)


дерзкий

繼承自原始斯拉夫語 *dьrzъkъ。


десерт

desért (romanization)
десе́рту (genitive)
десе́рти (nominative plural)
десе́ртів (genitive plural)


верх

繼承自原始斯拉夫語 *vьrxъ。

verx (romanization)
ве́рху (genitive)
верхи́ (nominative plural)
верхі́в (genitive plural)


верх

繼承自原始斯拉夫語 *vьrxъ。

verx (romanization)
верха́ (genitive)
верхи́ (nominative plural)
верхі́в (genitive plural)


верх

繼承自原始斯拉夫語 *vьrxъ。

關係形容詞，帶屬格方位格


вершина

veršýna (romanization)
верши́ни (genitive)
верши́ни (nominative plural)
верши́н (genitive plural)

Uk-вершина.ogg


десять

來自原始斯拉夫語 *desętь。同源詞包括白俄羅斯語 дзе́сяць (dzjésjacʹ)等。

用在десять後的名詞會變為屬格複數。

де́сять сантиме́трів ― désjatʹ santymétriv ― 十公分


вести

來自原始斯拉夫語 *vesti。

Вести́是具體名詞，而води́ти (vodýty)則是抽象名詞。

вести́ перемо́вини


деталь

detálʹ (romanization)
дета́лі (genitive)
дета́лі (nominative plural)
дета́лей (genitive plural)


дефект

來自拉丁語 dēfectus。

defékt (romanization)
дефе́кту (genitive)
дефе́кти (nominative plural)
дефе́ктів (genitive plural)


ветхий

來自古東斯拉夫語 ветъхъ (vetŭxŭ)，來自原始斯拉夫語 *vetъxъ (“老，古舊”)。


дециметр

借自法語 décimètre。等同於деци- (decy-) + метр (metr)。

decymétr (romanization)
дециме́тра (genitive)
дециме́три (nominative plural)
дециме́трів (genitive plural)


Джакарта

Džakárta (romanization)
Джака́рти (genitive)
джака́ртський (relational adjective)

雅加達（首都名，位於印尼）


джем

džem (romanization)
дже́му (genitive)
дже́ми (nominative plural)
дже́мів (genitive plural)
дже́мовий (relational adjective)


дзюдо

借自日語 柔(じゅう)道(どう) (jūdō)。


диван

來自鄂圖曼土耳其語 دیوان (dîvân)，來自波斯語 دیوان (divân)。

dyván (romanization)
дива́на (genitive)
дива́ни (nominative plural)
дива́нів (genitive plural)


диверсант

dyversánt (romanization)
диверса́нта (genitive)
диверса́нти (nominative plural)
диверса́нтів (genitive plural)
диверса́нтка (feminine)
диверса́нтський (relational adjective)


дивиться

диви́тися (dyvýtysja) 的第三人稱單數現在時非完整體


диво

繼承自原始斯拉夫語 *dȋvo。

dývo (romanization)
ди́ва (genitive)
дива́ (nominative plural)
див (genitive plural)
ди́вний (relational adjective)


дикий

來自原始斯拉夫語 *dikъ。


дикобраз

來自ди́кий (dýkyj，“野生”) + -о- (-o-) + о́браз (óbraz，“外表”)。

dykobráz (romanization)
дикобра́за (genitive)
дикобра́зи (nominative plural)
дикобра́зів (genitive plural)


диктатор

借自拉丁語 dictātor (“首席官員”)，來自dictō (“要求，規定”)，來自dīcō (“說，說話”)。

dyktátor (romanization)
дикта́тора (genitive)
дикта́тори (nominative plural)
дикта́торів (genitive plural)
дикта́торка (feminine)
дикта́торський (relational adjective)


динозавр

借自拉丁語 Dinosauria，源自古希臘語 δεινός (deinós，“可怕的”) + σαῦρος (saûros，“蜥蜴”)。

dynozávr (romanization)
диноза́вра (genitive)
диноза́ври (nominative plural)
диноза́врів (genitive plural)
диноза́врик (diminutive)


дирижабль

dyryžáblʹ (romanization)
дирижа́бля (genitive)
дирижа́блі (nominative plural)
дирижа́блів (genitive plural)


вид

來自古東斯拉夫語 видъ (vidŭ)，來自原始斯拉夫語 *vidъ。

vyd (romanization)
ви́ду (genitive)
ви́ди (nominative plural)
ви́дів (genitive plural)


вид

來自古東斯拉夫語 видъ (vidŭ)，來自原始斯拉夫語 *vidъ。


дитя

來自古東斯拉夫語 дѣтѧ (dětę)，來自原始斯拉夫語 *dětę。

dytjá (romanization)
дитя́ти (genitive)
дитя́та (nominative plural)
дитя́т (genitive plural)
дитя́чий (relational adjective)
дитя́тко (diminutive)


вина

繼承自古東斯拉夫語 вина (vina)，來自原始斯拉夫語 *vina；與拉脫維亞語 vaina同源。


вина

源自梵語 वीणा (vīṇā)。

výna (romanization)
ви́ни (genitive)
ви́ни (nominative plural)
вин (genitive plural)


вина

вино́ (vynó) 的屬格單數


вина

вино́ (vynó) 的主格/賓格/呼格複數


виноград

早期借自古教會斯拉夫語 виноградъ (vinogradŭ)，根據同源的俄語和白俄羅斯語 вінаград (vinahrad)，可能繼承自古東斯拉夫語 [具體何詞?]。本詞的兩部分分別與вино (vyno)、город (horod)同源，後半 -град 的拼法表明其借自一斯拉夫語族（非東斯拉夫語支）語言。

vynohrád (romanization)
виногра́ду (genitive)
виногра́ди (nominative plural)
виногра́дів (genitive plural)

Uk-виноград.ogg


для

пісня «Для Анюти»

歌曲《為了阿紐塔》（女性名字）


днями

день (denʹ) 的工具格複數


до

來自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，來自原始斯拉夫語 *do，來自原始印歐語 *de、*do。

Я йду до школи.


доброта

繼承自，來自古東斯拉夫語 доброта (dobrota)，來自原始斯拉夫語 *dobrota。等同於до́брий (dóbryj) + -ота́ (-otá)。

dobrotá (romanization)
доброти́ (genitive)

Uk-доброта.ogg


витязь

繼承自原始斯拉夫語 *vitędzь.

výtjazʹ (romanization)
ви́тязя (genitive)
ви́тязі (nominative plural)
ви́тязів (genitive plural)


довести

來自до- (do-) + вести́ (vestý)。對照俄語 довести́ (dovestí)、白俄羅斯語 даве́сці (davjésci)、波蘭語 dowieść。

dovestý (romanization)
дово́дити (imperfective)

Uk-довести.ogg

довести́ до доскона́лості

довести́ до сліз

довести́ до ві́дчаю

довести́ до кра́йності

довести́ до кра́йнощів


вишня

繼承自原始斯拉夫語 *višьňa。

výšnja (romanization)
ви́шні (genitive)
ви́шні (nominative plural)
ви́шень (genitive plural)
вишне́вий (relational adjective)


включить

включи́ти 完 (vključýty) 的第三人稱單數將來時直陳式


вкус

вкуси́ти (vkusýty) 的動詞派生詞。

vkus (romanization)
вку́су (genitive)
вку́си (nominative plural)
вку́сів (genitive plural)

вкус (vkus)（用在元音之後）和уку́с (ukús)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

уку́с (ukús)的另一種寫法


доза

衍生自西方歐洲語言，來自晚期拉丁語 dosis，來自古希臘語 δόσῐς (dósĭs)。

dóza (romanization)
до́зи (genitive)
до́зи (nominative plural)
доз (genitive plural)


власть

借自古教會斯拉夫語 власть (vlastĭ)。во́лость (vólostʹ) 的同源對似詞。

vlastʹ (romanization)
вла́сті (genitive)
вла́сти (genitive)
вла́сті (nominative plural)
вла́стей (genitive plural)


доктор

借自拉丁語 doctor。

dóktor (romanization)
до́ктора (genitive)
доктори́ (nominative plural)
докторі́в (genitive plural)
до́кторський (relational adjective)

лі́кар m (líkar，“醫生”)之同義詞

До́ктор нау́к


доктрина

借自拉丁語 doctrīna。

doktrýna (romanization)
доктри́ни (genitive)
доктри́ни (nominative plural)
доктри́н (genitive plural)

Uk-доктрина.ogg


документ

dokumént (romanization)
докуме́нта (genitive)
докуме́нти (nominative plural)
докуме́нтів (genitive plural)

Uk-документ.ogg


долото

繼承自，來自古東斯拉夫語 долото (doloto)，來自原始斯拉夫語 *dolto，來自原始波羅的-斯拉夫語 *dálbta，來自原始印歐語 *dʰelbʰ-。

dolotó (romanization)
долота́ (genitive)
доло́та (nominative plural)
долі́т (genitive plural)


доля

來自原始斯拉夫語 *dòľa。

dólja (romanization)
до́лі (genitive)
до́лі (nominative plural)
доль (genitive plural)


домен

domén (romanization)
доме́ну (genitive)
доме́ни (nominative plural)
доме́нів (genitive plural)
до́менний (relational adjective)


домен

до́мна (dómna) 的屬格複數


внести

來自в- (v-) + нести́ (nestý)。對照俄語 внести́ (vnestí)、波蘭語 wnieść。

vnestý (romanization)
вно́сити (imperfective)


вниз

вниз (vnyz)（用在元音之後）和уни́з (unýz)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

Не диві́ться вниз!


внук

繼承自古東斯拉夫語 вънукъ (vŭnukŭ)，來自原始斯拉夫語 *vъnukъ。

vnuk (romanization)
вну́ка (genitive)
вну́ки (nominative plural)
вну́ків (genitive plural)
вну́ка (feminine)
вну́чка (feminine)


внук

вну́ка (vnúka) 的屬格複數


донизу

до (do) + ни́зу (nýzu) 的合寫，низ (nyz)的屬格單數。

згори́ дони́зу

зве́рху дони́зу


внучка

vnúčka (romanization)
вну́чки (genitive)
вну́чки (nominative plural)
вну́чок (genitive plural)

вну́ка f (vnúka) 的指小詞：孫女


водило

води́ти (vodýty) 的中性單數過去時非完整體


водить

води́ти (vodýty) 的第三人稱單數現在時非完整體


водка

來自俄語 во́дка (vódka)。

vódka (romanization)
во́дки (genitive)
во́дки (nominative plural)
во́док (genitive plural)


дорога

來自原始斯拉夫語 *dorga。

doróha (romanization)
доро́ги (genitive)
доро́ги (nominative plural)
дорі́г (genitive plural)
доро́жній (relational adjective)


дорога

дороги́й (dorohýj) 的陰性主格單數


дочка

來自原始斯拉夫語 *dъ̏ťi + -ка (-ka)。

dočká (romanization)
дочки́ (genitive)
до́чки (nominative plural)
до́чок (genitive plural)

В тім селі́ вдова́ жила́ / А у вдови́ дочка́ була́ / І син семилі́ток.

那村裡住著個寡婦，寡婦有一個女兒，還有一個七歲的兒子。

V tim selí vdová žylá / A u vdový dočká bulá / I syn semylítok.


дракон

drakón (romanization)
драко́на (genitive)
драко́ни (nominative plural)
драко́нів (genitive plural)


вождь

源自古教會斯拉夫語 вождь (voždĭ)，來自原始斯拉夫語 *voďь。取代繼承自古東斯拉夫語 вожь (vožĭ)的詞。

voždʹ (romanization)
вождя́ (genitive)
вожді́ (nominative plural)
вожді́в (genitive plural)


дрова

來自原始斯拉夫語 *dъrva。


дуб

繼承自原始斯拉夫語 *dǫbъ，來自原始印歐語 *dʰanw-。

dub (romanization)
ду́ба (genitive)
дуби́ (nominative plural)
дубі́в (genitive plural)
дубо́вий (relational adjective)


возить

вози́ти 非完 (vozýty) 的第三人稱單數現在時直陳式


дума

繼承自原始斯拉夫語 *duma (“想法”)，但起源有爭議。要麼是日耳曼語族，可能從原始日耳曼語 *dōmaz (“法庭裁決，行動，想法”)，哥特語 𐌳𐍉𐌼𐍃 (dōms，“判決，行動，想法”)、𐌳𐍉𐌼𐌾𐌰𐌽 (dōmjan，“審判”)、𐌳𐍉𐌼 (dōm，“評審，想法”)。對照現代德語 -tum，英語 -dom、doom。或來自原始印歐語 *dʰewh₂- (“吸菸”)，原始斯拉夫語 *duti (“吹氣，充氣”)、*dymъ (“煙”)等同族。

dúma (romanization)
ду́ми (genitive)
ду́ми (nominative plural)
дум (genitive plural)

16世紀烏克蘭哥薩克人發明的一種歌唱性史詩；民謠、輓歌


думка

dúmka (romanization)
ду́мки (genitive)
думки́ (nominative plural)
думо́к (genitive plural)


дурак

durák (romanization)
дурака́ (genitive)
дураки́ (nominative plural)
дуракі́в (genitive plural)
ду́ра (feminine)
дурачо́к (diminutive)

傻瓜：一種簡單的紙牌遊戲，最後一名手持紙牌的玩家即為輸家


дурень

dúrenʹ (romanization)
ду́рня (genitive)
ду́рні (nominative plural)
ду́рнів (genitive plural)
дуре́па (feminine)
ду́рка (feminine)

傻瓜：一種簡單的紙牌遊戲，最後一名手持紙牌的玩家即為輸家


духи

請參閲主詞條的词源章節。

дух (dux，“鬼”) 的主格/呼格複數


волейбол

volejból (romanization)
волейбо́лу (genitive)
волейбо́льний (relational adjective)


духовка

duxóvka (romanization)
духо́вки (genitive)
духо́вки (nominative plural)
духо́вок (genitive plural)


духом

дух (dux，“靈魂”) 的工具格單數


духом

дух (dux，“幽靈，鬼”) 的工具格單數


душ

duš (romanization)
ду́шу (genitive)
ду́ші (nominative plural)
ду́шів (genitive plural)

При робо́ті, зв’я́заній із забру́дненням ті́ла, необхі́дно ми́тися в ла́зні або́ під ду́шем щодня́.

如果你的工作會弄髒身體，你必須每天在桑拿室跟淋浴間洗澡。

Pry robóti, zvʺjázanij iz zabrúdnennjam tíla, neobxídno mýtysja v lázni abó pid dúšem ščodnjá.

Кожні дві кімнати мали свій душ, свою ванну. ― Kožni dvi kimnaty maly svij duš, svoju vannu. ― 每間雙人房的浴室都有淋浴。

[Ніна:] Спробуйте душ Шарко. Як у вас з кров'яним тиском? ― [Nina:] Sprobujte duš Šarko. Jak u vas z krovʺjanym tyskom? ― [妮娜：] 試試沙可式水療。你的血壓如何？

1956, Кочерга І., Твори том.II, page 273:


душ

душа́ (dušá) 的屬格複數


душа

來自古東斯拉夫語 доуша (duša，“靈魂”)，原始斯拉夫語 *duša。

dušá (romanization)
душі́ (genitive)
ду́ші (nominative plural)
душ (genitive plural)


волокно

繼承自古盧森尼亞語 волокно (volokno)，來自原始斯拉夫語 *volkъnò。

voloknó (romanization)
волокна́ (genitive)
воло́кна (nominative plural)
воло́кон (genitive plural)
волоко́нний (relational adjective)
волоко́нце (diminutive)


волос

來自原始斯拉夫語 *volsъ。

vólos (romanization)
во́лоса (genitive)
во́лоси (nominative plural)
во́лосів (genitive plural)


дядька

дя́дько (djádʹko) 的屬格/賓格單數


дятел

來自原始斯拉夫語 *dętelъ。

djátel (romanization)
дя́тла (genitive)
дя́тли (nominative plural)
дя́тлів (genitive plural)


воля

繼承自古東斯拉夫語 волꙗ (volja)，來自原始斯拉夫語 *voľà，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wáljāˀ，來自原始印歐語 *welh₁-。


ворон

繼承自原始斯拉夫語 *vornъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *warnás。

vóron (romanization)
во́рона (genitive)
во́рони (nominative plural)
во́ронів (genitive plural)


ворона

繼承自原始斯拉夫語 *vorna，來自原始波羅的-斯拉夫語 *wárˀnāˀ。

voróna (romanization)
воро́ни (genitive)
воро́ни (nominative plural)
воро́н (genitive plural)


вороний

繼承自古東斯拉夫語 воронии (voronii)，來自原始斯拉夫語 *vornьjь。By surface analysis, воро́на (voróna) + -ий (-yj)。

Uk-вороний.ogg


ель

最近來自英語 ale。對照俄語 эль (elʹ)。


жаба

來自原始斯拉夫語 *žaba。

žába (romanization)
жа́би (genitive)
жа́би (nominative plural)
жаб (genitive plural)
жа́б'ячий (relational adjective)
жаби́ний (relational adjective)


жаба

來自原始斯拉夫語 *žaba。


жалоба

繼承自古東斯拉夫語 жалоба (žaloba，“哀悼，悲痛”)，來自原始斯拉夫語 *žaloba。第二個義項可能受俄語 жа́лоба (žáloba，“訴苦”)的影響。

žalóba (romanization)
жало́би (genitive)


жанр

žanr (romanization)
жа́нру (genitive)
жа́нри (nominative plural)
жа́нрів (genitive plural)
жа́нровий (relational adjective)


жаргон

žarhón (romanization)
жарго́ну (genitive)
жарго́ни (nominative plural)
жарго́нів (genitive plural)


жасмин

žasmýn (romanization)
жасми́на (genitive)
жасми́ни (nominative plural)
жасми́нів (genitive plural)


желе

源自法語 gelée。гель (helʹ) 的同源對似詞。

želé (romanization)
желе́йний (relational adjective)


вперед

в (v) + пере́д (peréd) 的合寫。


жених

繼承自原始斯拉夫語 *ženixъ。

ženýx (romanization)
жениха́ (genitive)
женихи́ (nominative plural)
женихі́в (genitive plural)


жертва

借自古教會斯拉夫語 жрьтва (žrĭtva)，來自*žьrtva (“祭品”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *girʔ-，來自原始印歐語 *gʷrH-.

žértva (romanization)
же́ртви (genitive)
же́ртви (nominative plural)
жертв (genitive plural)


жила

繼承自原始斯拉夫語 *žila。

žýla (romanization)
жи́ли (genitive)
жи́ли (nominative plural)
жил (genitive plural)
жи́лка (diminutive)


жила

жи́ти (žýty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


жир

來自古東斯拉夫語 жиръ (žirŭ)，來自原始斯拉夫語 *žirъ。

žyr (romanization)
жи́ру (genitive)
жири́ (nominative plural)
жирі́в (genitive plural)
жирови́й (relational adjective)


житель

жи́ти (žýty，“生活，居住”) + -тель (-telʹ，“表示人的後綴”)。

žýtelʹ (romanization)
жи́теля (genitive)
жи́телі (nominative plural)
жи́телів (genitive plural)
жи́телька (feminine)


жук

來自原始斯拉夫語 *žukъ。

žuk (romanization)
жука́ (genitive)
жуки́ (nominative plural)
жукі́в (genitive plural)
жучи́ха (feminine)
жучо́к (diminutive)


жук

來自原始斯拉夫語 *žukъ。

žuk (romanization)
жука́ (genitive)
жуки́ (nominative plural)
жукі́в (genitive plural)


забава

來自原始斯拉夫語 *zabava。

zabáva (romanization)
заба́ви (genitive)
заба́ви (nominative plural)
заба́в (genitive plural)


вся

вся (vsja)（用在元音之後）和уся́ (usjá)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

весь (vesʹ) 的主格陰性單數


завести

zavestý (romanization)
заво́дити (imperfective)

Uk-завести.ogg


вулкан

vulkán (romanization)
вулка́на (genitive)
вулка́ни (nominative plural)
вулка́нів (genitive plural)


загадка

záhadka (romanization)
zahádka (romanization)
за́гадки (genitive)
зага́дки (genitive)
загадки́ (nominative plural)
за́гадки (nominative plural)
зага́дки (nominative plural)
загадо́к (genitive plural)
за́гадок (genitive plural)
зага́док (genitive plural)

音頻 (за́гадка)

За́гадка（重音在第一個音節）仍然被一些，甚至大多數語言學家認為是唯一的標準。然而，зага́дка也非常普遍，儘管有些人可能認為它受到了俄語或波蘭語的影響。


зад

繼承自原始斯拉夫語 *zadъ。

zad (romanization)
за́ду (genitive)
зади́ (nominative plural)
заді́в (genitive plural)
за́дній (relational adjective)


зайчатина

源自 зайча́т- (zajčát-) + -ина (-yna)，前者是 зайча́ (zajčá，“野兔崽”) 的複數詞幹。

zajčátyna (romanization)
зайча́тини (genitive)

Uk-зайчатина.ogg


заклад

základ (romanization)
за́кладу (genitive)
за́клади (nominative plural)
за́кладів (genitive plural)


заклад

zaklád (romanization)
закла́ду (genitive)
закла́ди (nominative plural)
закла́дів (genitive plural)


закон

來自，來自原始斯拉夫語 *zakonъ。

zakón (romanization)
зако́ну (genitive)
зако́ни (nominative plural)
зако́нів (genitive plural)
зако́нний (relational adjective)


законопроект

зако́н (zakón，“法律”) + -о- (-o-) + прое́кт (proékt，“計畫”)。

zakonoproékt (romanization)
законопрое́кту (genitive)
законопрое́кти (nominative plural)
законопрое́ктів (genitive plural)

Uk-законопроект.ogg


закуска

來自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，與俄語 заку́ска (zakúska)等相關。等同於закуси́ти (zakusýty) + -ка (-ka)。

zakúska (romanization)
заку́ски (genitive)
заку́ски (nominative plural)
заку́сок (genitive plural)

Uk-закуска.ogg

炸醃漬甜菜根，傳統喪葬和聖誕節前夕的餐點。


зал

源自德語 Saal或法語 salle。對照俄語 зал (zal)、波蘭語 sala。

zal (romanization)
за́лу (genitive)
за́ли (nominative plural)
за́лів (genitive plural)


зал

за́ла (zála) 的屬格複數


залог

зало́га (zalóha) 的屬格複數


залп

借自德語 Salve，來自拉丁語 salve。

zalp (romanization)
за́лпа (genitive)
за́лпи (nominative plural)
за́лпів (genitive plural)
за́лповий (relational adjective)


замок

借自波蘭語 zamek (“城堡”)。

zámok (romanization)
за́мку (genitive)
за́мки (nominative plural)
за́мків (genitive plural)


замок

繼承自原始斯拉夫語 *zamъkъ，從*zamъknǫti演變。

zamók (romanization)
замка́ (genitive)
замки́ (nominative plural)
замкі́в (genitive plural)


занять

заня́ття (zanjáttja) 的屬格複數


заодно

來自за (za) + одно́ (odnó)。


запас

與古東斯拉夫語 запасъ (zapasŭ)、保加利亞語 запас (zapas)、波蘭語 zapas同源。

zapás (romanization)
запа́су (genitive)
запа́си (nominative plural)
запа́сів (genitive plural)

儲藏，貯藏，貯存，儲備，庫存，備件，儲量，備品

（留在縫線後面的多餘布料，方便日後需要修改）


запах

zápax (romanization)
за́паху (genitive)
за́пахи (nominative plural)
за́пахів (genitive plural)


гавань

借自俄語 га́вань (gávanʹ)，來自荷蘭語 haven或中古低地德語 haven。

hávanʹ (romanization)
га́вані (genitive)
га́вані (nominative plural)
га́ваней (genitive plural)
га́ванський (relational adjective)


газ

haz (romanization)
га́зу (genitive)
га́зи (nominative plural)
га́зів (genitive plural)
га́зовий (relational adjective)


газета

hazéta (romanization)
газе́ти (genitive)
газе́ти (nominative plural)
газе́т (genitive plural)
газе́тний (relational adjective)
газе́тка (diminutive)


запрет

zaprét (romanization)
запре́ту (genitive)
запре́ти (nominative plural)
запре́тів (genitive plural)


галактика

源頭來自古希臘語 γαλαξίας (galaxías，“銀河”)，來自γάλα (gála，“牛奶”)。

haláktyka (romanization)
гала́ктики (genitive)
галакти́чний (relational adjective)


галерея

經由俄語 галере́я (galeréja)源自德語 Galerie或法語 galerie。源頭來自意大利語 galleria。

haleréja (romanization)
галере́ї (genitive)
галере́ї (nominative plural)
галере́й (genitive plural)

Uk-галерея.ogg


заслуга

繼承自原始斯拉夫語 *zasluga。

zaslúha (romanization)
заслу́ги (genitive)
заслу́ги (nominative plural)
заслу́г (genitive plural)


гамбургер

hámburher (romanization)
га́мбургера (genitive)
га́мбургери (nominative plural)
га́мбургерів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-гамбургер.wav


Гана

加納，迦納（國家名，位於西非）


гарант

可能借自德語 Garant，來自法語 garant。

haránt (romanization)
гара́нта (genitive)
гара́нти (nominative plural)
гара́нтів (genitive plural)


гарем

harém (romanization)
гаре́му (genitive)
гаре́ми (nominative plural)
гаре́мів (genitive plural)


заступ

заступа́ти (zastupáty) 的逆構詞，源自傳遞腳踩力量的而設計的鏟子。

zástup (romanization)
за́ступа (genitive)
за́ступи (nominative plural)
за́ступів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-заступ.wav


гать

繼承自原始斯拉夫語 *gatь。

hatʹ (romanization)
га́ті (genitive)
га́ті (nominative plural)
га́тей (genitive plural)


ген

與波蘭語 hen同源，來自原始斯拉夫語 (可能是*һеnъ、*heno、*eno)。


ген

借自德語 Gen，1909年由丹麥科學家威廉·約翰森創造，來自古希臘語 γένος (génos)。

hen (romanization)
ге́на (genitive)
ге́ни (nominative plural)
ге́нів (genitive plural)
ге́нний (relational adjective)


гепатит

來自古希臘語 ἧπαρ, ἥπᾰτος (hêpar, hḗpătos，“肝臟”) + -ῖτις (-îtis)。

hepatýt (romanization)
гепати́ту (genitive)
гепати́ти (nominative plural)
гепати́тів (genitive plural)


герой

herój (romanization)
геро́я (genitive)
геро́ї (nominative plural)
геро́їв (genitive plural)
герої́ня (feminine)

геро́ям сла́ва

榮耀歸於英雄，烏克蘭的愛國禮讚

головни́й геро́й


звук

繼承自原始斯拉夫語 *zvǫkъ。

zvuk (romanization)
зву́ка (genitive)
зву́ки (nominative plural)
зву́ків (genitive plural)


звук

繼承自原始斯拉夫語 *zvǫkъ。

zvuk (romanization)
зву́ку (genitive)
зву́ки (nominative plural)
зву́ків (genitive plural)


звук

繼承自原始斯拉夫語 *zvǫkъ。


земля

來自原始斯拉夫語 *zemľa，來自原始波羅的-斯拉夫語 *źemē，來自原始印歐語 *dʰéǵʰōm。

zemljá (romanization)
землі́ (genitive)
зе́млі (nominative plural)
земе́ль (genitive plural)


зерно

來自原始斯拉夫語 *zьrno，來自原始印歐語 *ǵr̥h₂nóm。

zernó (romanization)
zérno (romanization)
зерна́ (genitive)
зе́рна (genitive)
зе́рна (nominative plural)
зе́рен (genitive plural)
зернови́й (relational adjective)


зимний

繼承自原始斯拉夫語 *zimьnъ。可分析為зима́ (zymá) + -ний (-nyj)。
與зи́мній (zýmnij)相關。


зимородок

zýmorodok (romanization)
зи́мородка (genitive)
зи́мородки (nominative plural)
зи́мородків (genitive plural)


зло

繼承自古東斯拉夫語 зъло (zŭlo)，來自原始斯拉夫語 *zъlo。

zlo (romanization)
зла (genitive)
зла (nominative plural)
зол (genitive plural)


злоба

繼承自古東斯拉夫語 зълоба (zŭloba)，來自原始斯拉夫語 *zъloba，來自*zъlъ + *-oba。可同步分析為злий (zlyj) + -оба (-oba)。

zlóba (romanization)
zlobá (romanization)
зло́би (genitive)
злоби́ (genitive)


знак

來自原始斯拉夫語 *znakъ。

znak (romanization)
зна́ка (genitive)
зна́ки (nominative plural)
зна́ків (genitive plural)


знак

來自原始斯拉夫語 *znakъ。

znak (romanization)
зна́ку (genitive)
знаку́ (genitive)
знаки́ (nominative plural)
знакі́в (genitive plural)


зона

zóna (romanization)
зо́ни (genitive)
зо́ни (nominative plural)
зон (genitive plural)


глава

hlavá (romanization)
глави́ (genitive)
гла́ви (nominative plural)
глав (genitive plural)


гладкий

繼承自原始斯拉夫語 *gladъkъ。

hládkyj (romanization)
hladkýj (romanization)
гла́дший (comparative)
гла́дко
гла́дкість (abstract-noun)

Uk-гладкий.ogg

音頻 (гладки́й)


глина

繼承自原始斯拉夫語 *glina。

hlýna (romanization)
гли́ни (genitive)
гли́ни (nominative plural)
глин (genitive plural)
гли́няний (relational adjective)


глобус

借自拉丁語 globus。

hlóbus (romanization)
гло́буса (genitive)
гло́буси (nominative plural)
гло́бусів (genitive plural)


глюкоза

借自法語 glucose，來自古希臘語 γλεῦκος (gleûkos)。

hljukóza (romanization)
глюко́зи (genitive)


гнида

繼承自原始斯拉夫語 *gňida。

hnýda (romanization)
гни́ди (genitive)
гни́ди (nominative plural)


гол

hol (romanization)
го́ла (genitive)
голи́ (nominative plural)
голі́в (genitive plural)
го́левий (relational adjective)

заби́ти гол


голод

繼承自古東斯拉夫語 голодъ (golodŭ)，來自原始斯拉夫語 *goldъ。


голос

繼承自，來自古東斯拉夫語 голосъ (golosŭ)，來自原始斯拉夫語 *golsъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galsás.

hólos (romanization)
го́лосу (genitive)
голоси́ (nominative plural)
голосі́в (genitive plural)
голосни́й (relational adjective)
голосо́к (diminutive)


голубика

голуби́й (holubýj) + -ика (-yka)，可能受到俄語影響。

holubýka (romanization)
голуби́ки (genitive)
голуби́ки (nominative plural)
голуби́к (genitive plural)


гольф

holʹf (romanization)
го́льфу (genitive)
го́льфа (genitive)
го́льфовий (relational adjective)


гольф

holʹf (romanization)
го́льфа (genitive)
го́льфи (nominative plural)
го́льфів (genitive plural)

近義詞：(口語) водола́зка f (vodolázka)


гонорар

honorár (romanization)
гонора́ру (genitive)
гонора́ри (nominative plural)
гонора́рів (genitive plural)
гонора́рний (relational adjective)


гончар

繼承自古東斯拉夫語 горньчаръ (gornĭčarŭ)，來自гърньчаръ (gŭrnĭčarŭ)，來自гърньць (gŭrnĭcĭ，“盆”)，/r/ 保留在горня́ (hornjá)。對照черне́ць (černécʹ) (主格) - ченця́ (čencjá) (屬格，來自早期的*чернця́)。與保加利亞語 грънча́р (grǎnčár)同源。

hončár (romanization)
гончаря́ (genitive)
гончарі́ (nominative plural)
гончарі́в (genitive plural)


горб

繼承自古東斯拉夫語 гърбъ (gŭrbŭ)，來自原始斯拉夫語 *gъrbъ (“駝峰”)。

horb (romanization)
горба́ (genitive)
горби́ (nominative plural)
горбі́в (genitive plural)
го́рбик (diminutive)


горе

與горі́ти (horíty，“燃燒，被火吞噬”)相關。與包括俄語 го́ре (góre)、白俄羅斯語 го́ра (hóra)等同源。


горизонт

衍生自早期波蘭語 horyzont或德語 Horizont來自拉丁語 horīzōn，來自古希臘語 ὁρίζων (horízōn)。

horyzónt (romanization)
горизо́нту (genitive)
горизо́нти (nominative plural)
горизо́нтів (genitive plural)


горло

來自古東斯拉夫語 гърло (gŭrlo)，來自原始斯拉夫語 *gъrdlo。

hórlo (romanization)
го́рла (genitive)
го́рла (nominative plural)
горл (genitive plural)


гормон

來自古希臘語 ὁρμῶν (hormôn)，ὁρμῶ (hormô)、ὁρμάω (hormáō，“開動；鼓勵，鞭策”)的現在分詞。

hormón (romanization)
гормо́на (genitive)
гормо́ни (nominative plural)
гормо́нів (genitive plural)
гормона́льний (relational adjective)


горн

來自原始斯拉夫語 *gъrnъ。

horn (romanization)
го́рна (genitive)
го́рни (nominative plural)
го́рнів (genitive plural)


горностай

來自原始斯拉夫語 *gornostajь。

hornostáj (romanization)
горноста́я (genitive)
горноста́ї (nominative plural)
горноста́їв (genitive plural)
горноста́євий (relational adjective)


гороскоп

horoskóp (romanization)
гороско́па (genitive)
гороско́пи (nominative plural)
гороско́пів (genitive plural)


гортань

來自古東斯拉夫語 гъртань (gŭrtanĭ)，來自原始斯拉夫語 *gъrtanь。

hortánʹ (romanization)
горта́ні (genitive)
горта́ні (nominative plural)
горта́ней (genitive plural)
горта́нний (relational adjective)


град

繼承自，來自古東斯拉夫語 градъ (gradŭ)，來自原始斯拉夫語 *gradъ。

hrad (romanization)
гра́ду (genitive)
гра́ди (nominative plural)
гра́дів (genitive plural)


грам

源自法語 gramme，源頭來自拉丁語 gramma，來自古希臘語 γράμμα (grámma)。

hram (romanization)
гра́ма (genitive)
гра́ми (nominative plural)
гра́мів (genitive plural)


гранат

hranát (romanization)
грана́та (genitive)
грана́ти (nominative plural)
грана́тів (genitive plural)


гранат

hranát (romanization)
грана́ту (genitive)
грана́ти (nominative plural)
грана́тів (genitive plural)


граната

hranáta (romanization)
грана́ти (genitive)
грана́ти (nominative plural)
грана́т (genitive plural)

Uk-граната.ogg


грейпфрут

借自俄語 грейпфрут (grejpfrut)，來自英語 grapefruit。

hrejpfrút (romanization)
hréjpfrut (romanization)
грейпфру́та (genitive)
гре́йпфрута (genitive)
грейпфру́ти (nominative plural)
гре́йпфрути (nominative plural)
грейпфру́тів (genitive plural)
гре́йпфрутів (genitive plural)
грейпфру́товий (relational adjective)
гре́йпфрутовий (relational adjective)


гриб

來自原始斯拉夫語 *gribъ。

hryb (romanization)
гриба́ (genitive)
гриби́ (nominative plural)
грибі́в (genitive plural)


грива

繼承自原始斯拉夫語 *griva。

hrýva (romanization)
гри́ви (genitive)
гри́ви (nominative plural)
грив (genitive plural)


гривна

繼承自古盧森尼亞語 гри́вна (hrívna)，來自古東斯拉夫語 гри́вьна (grívĭna)，來自原始斯拉夫語 *grivьna。

hrývna (romanization)
гри́вни (genitive)
гри́вни (nominative plural)
гри́вен (genitive plural)


грош

借自波蘭語 grosz，來自德語 Groschen，來自中世紀拉丁語 denarius grossus。гріш (hriš) 的同源對似詞。

hroš (romanization)
гро́ша (genitive)
гро́ші (nominative plural)
гро́шів (genitive plural)


грудь

來自古東斯拉夫語 грѫдь (grǫdĭ)，來自原始斯拉夫語 *grǫdь，來自原始印歐語 *gʷʰrendʰ-。

hrudʹ (romanization)
гру́ді (genitive)
гру́ді (nominative plural)
гру́дей (genitive plural)


грузинка

hruzýnka (romanization)
грузи́нки (genitive)
грузи́нки (nominative plural)
грузи́нок (genitive plural)
грузи́н (masculine)

картве́лка

грузи́н (hruzýn，“格魯吉亞人”) 的陰性形

грузи́н (hruzýn，“格魯吉亞人”) 的陰性形


груша

來自原始斯拉夫語 *gruša，*kruša的異體。

hrúša (romanization)
гру́ші (genitive)
гру́ші (nominative plural)
груш (genitive plural)


грязь

繼承自原始斯拉夫語 *grę̑zь。

hrjazʹ (romanization)
гря́зі (genitive)
грязі́ (genitive)
гря́зі (nominative plural)
гря́зей (genitive plural)


губа

hubá (romanization)
губи́ (genitive)
гу́би (nominative plural)
губ (genitive plural)
губі́в (genitive plural)
губни́й (relational adjective)
гу́бка (diminutive)


губернатор

hubernátor (romanization)
губерна́тора (genitive)
губерна́тори (nominative plural)
губерна́торів (genitive plural)
губерна́торша (feminine)
губерна́торський (relational adjective)

Uk-губернатор.ogg


гуртом

гурт (hurt) 的工具格單數


давно

來自да́вній (dávnij) + -о́ (-ó)。


далеко

дале́кий (dalékyj，“遠的”)的副詞形式。

daléko (romanization)
да́лі (comparative)
да́льше (comparative)
найда́лі (superlative)
найда́льше (superlative)


дальше

дале́ко (daléko)的比較級

Вона дальше кінця свого носа не бачила.
Vona dalʹše kincja svoho nosa ne bačyla.
她无法看到自己的鼻端。

Панас Мирний（帕纳斯·米尔尼）：

Отак зачинається моя Черниця — а що дальше буде, то я і сам не знаю.
Otak začynajetʹsja moja Černycja — a ščo dalʹše bude, to ja i sam ne znaju.
這就是我作的詩《修女》的開頭——但是後面會寫成怎樣，我不知道。

Тарас Шевченко（塔拉斯·謝甫琴科）：

Із Пітера мені пишуть, що я недовго сидітиму в Нижнім. Чи так, чи інакше, а я дальше поста не всижу.
Iz Pitera meni pyšutʹ, ščo ja nedovho syditymu v Nyžnim. Čy tak, čy inakše, a ja dalʹše posta ne vsyžu.
他们从彼得堡来信说，我要在尼日尼姆驻扎一阵子。而且无论如何，我都无法再承担任何职务。

Тарас Шевченко（塔拉斯·謝甫琴科）：

[Циган:] Та добре, добре.. Розказуй дальше.
[Cyhan:] Ta dobre, dobre.. Rozkazuj dalʹše.
[吉普賽人：]是，是……繼續講你的故事吧。

Тарас Шевченко（塔拉斯·謝甫琴科）：


дальше

да́льший (dálʹšyj) 的主格/賓格中性單數


дамба

借自俄語 да́мба (dámba)，來自荷蘭語 dam或低地德語 Damm。

dámba (romanization)
да́мби (genitive)
да́мби (nominative plural)
дамб (genitive plural)


дата

dáta (romanization)
да́ти (genitive)
да́ти (nominative plural)
дат (genitive plural)


два

繼承自原始斯拉夫語 *dъva。


искра

ýskra (romanization)
и́скри (genitive)
и́скри (nominative plural)
и́скор (genitive plural)
и́скорка (diminutive)

і́скра (ískra，“火花”)的另一種寫法


йогурт

源自土耳其語 yoğurt。

jóhurt (romanization)
йо́гурту (genitive)
йо́гурти (nominative plural)
йо́гуртів (genitive plural)


йод

源自早期德語 Jod或直接來自法語 iode，來自古希臘語 ἰοειδής (ioeidḗs，“紫羅蘭”)。


кабан

源自突厥語族語言。對比韃靼語 kaban、阿塞拜疆語 qaban、哈薩克語 қабан (qaban)。與土耳其語 yaban 同源。

kabán (romanization)
кабана́ (genitive)
кабани́ (nominative plural)
кабані́в (genitive plural)
кабани́ха (feminine)
каба́нячий (relational adjective)
кабане́ць (diminutive)
каба́нчик (diminutive)


казарма

借自波蘭語 kazarma，來自德語 Kaserne，來自意大利語 caserma (“兵營”)。

kazárma (romanization)
каза́рми (genitive)
каза́рми (nominative plural)
каза́рм (genitive plural)
каза́рмовий (relational adjective)
каза́рмений (relational adjective)


кайман

kajmán (romanization)
кайма́на (genitive)
кайма́ни (nominative plural)
кайма́нів (genitive plural)


какао

kakáo (romanization)
кака́овий (relational adjective)


калька

kálʹka (romanization)
ка́льки (genitive)
ка́льки (nominative plural)
ка́льок (genitive plural)


камуфляж

kamufljáž (romanization)
камуфля́жу (genitive)
камуфля́жний (relational adjective)


канава

kanáva (romanization)
кана́ви (genitive)
кана́ви (nominative plural)
кана́в (genitive plural)


канал

kanál (romanization)
кана́лу (genitive)
кана́ли (nominative plural)
кана́лів (genitive plural)


канат

可能借自希臘語 κανάτι (kanáti)，來自中古希臘語 καννάτα (kannáta)，來自古希臘語 κάννα (kánna，“蘆葦”)。

kanát (romanization)
кана́та (genitive)
кана́ти (nominative plural)
кана́тів (genitive plural)
кана́тний (relational adjective)


кандидат

kandydát (romanization)
кандида́та (genitive)
кандида́ти (nominative plural)
кандида́тів (genitive plural)


канонерка

借自俄語 каноне́рка (kanonérka)，來自法語 canonnière。對照白俄羅斯語 канане́рка (kananjérka)、波蘭語 kanonierka。

kanonérka (romanization)
каноне́рки (genitive)
каноне́рки (nominative plural)
каноне́рок (genitive plural)


канцлер

káncler (romanization)
ка́нцлера (genitive)
ка́нцлери (nominative plural)
ка́нцлерів (genitive plural)
ка́нцлерка (feminine)
ка́нцлерський (relational adjective)

陰性形“канцлерка”被認為過分口語化，因而陽性形“канцлер”可用於指男性或女性。


капуста

來自古東斯拉夫語 капуста (kapusta)。

kapústa (romanization)
капу́сти (genitive)

Uk-капуста.ogg


кара

繼承自原始斯拉夫語 *kara (“懲罰”)。

kára (romanization)
ка́ри (genitive)
ка́ри (nominative plural)
кар (genitive plural)


кара

請參閲主詞條的词源章節。

ка́рий (káryj) 的陰性主格單數


карась

來自原始斯拉夫語 *karasь。

karásʹ (romanization)
карася́ (genitive)
карасі́ (nominative plural)
карасі́в (genitive plural)


карат

karát (romanization)
кара́та (genitive)
кара́ти (nominative plural)
кара́тів (genitive plural)


карлик

kárlyk (romanization)
ка́рлика (genitive)
ка́рлики (nominative plural)
ка́рликів (genitive plural)
ка́рлиця (feminine)
ка́рликовий (relational adjective)


картина

kartýna (romanization)
карти́ни (genitive)
карти́ни (nominative plural)
карти́н (genitive plural)

Uk-картина.ogg


картон

借自法語 carton (可能經由德語 Karton)，來自意大利語 cartone。

kartón (romanization)
карто́ну (genitive)
карто́ни (nominative plural)
карто́нів (genitive plural)
карто́нний (relational adjective)
карто́новий (relational adjective)


персонал

personál (romanization)
персона́лу (genitive)

Uk-персонал.ogg


перспектива

perspektýva (romanization)
перспекти́ви (genitive)
перспекти́ви (nominative plural)
перспекти́в (genitive plural)

Uk-перспектива.ogg


перстень

來自古東斯拉夫語 пьрстьнь (pĭrstĭnĭ)、перстень (perstenĭ)，來自原始斯拉夫語 *pьrsty (“戒指”)。

pérstenʹ (romanization)
пе́рсня (genitive)
пе́рстеня¹ (genitive)
пе́рсні (nominative plural)
пе́рстені¹ (nominative plural)
пе́рснів (genitive plural)
пе́рстенів¹ (genitive plural)
персне́вий (relational adjective)
перстене́вий (relational adjective)
перстене́ць (diminutive)
персте́ник (diminutive)

Uk-перстень.ogg


касторка

kastórka (romanization)
касто́рки (genitive)
касто́рки (nominative plural)
касто́рк (genitive plural)


пес

繼承自原始斯拉夫語 *pьsъ。

pes (romanization)
пса (genitive)
пси (nominative plural)
псів (genitive plural)


катастрофа

源自拉丁語 catastropha，來自古希臘語 καταστροφή (katastrophḗ)，來自καταστρέφω (katastréphō，“推翻，推倒”)，來自κατά (katá，“反、逆”) + στρέφω (stréphō，“轉”)。

katastrófa (romanization)
катастро́фи (genitive)
катастро́фи (nominative plural)
катастро́ф (genitive plural)
катастрофі́чний (relational adjective)

Uk-катастрофа.ogg


кафе

借自俄語 кафе́ (kafé)，來自法語 café，來自意大利語 caffè，來自鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve)，來自阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa)。


качка

可能來自擬聲詞，類似捷克語 kachna、kačka、斯洛伐克語 kačka、kačica。

káčka (romanization)
ка́чки (genitive)
качки́ (nominative plural)
качо́к (genitive plural)
ка́чур (masculine)
кача́чий 或 качи́ний 或 качури́ний (relational adjective)


каша

來自古東斯拉夫語 каша (kaša)，來自原始斯拉夫語 *kaša。

káša (romanization)
ка́ші (genitive)
ка́ші (nominative plural)
каш (genitive plural)


печаль

繼承自古東斯拉夫語 печаль (pečalĭ，“悲傷，擔憂，厭惡”)，來自原始斯拉夫語 *pečalь，來自*pekti (“烘烤”)。

pečálʹ (romanization)
печа́лі (genitive)
печа́лі (nominative plural)
печа́лей (genitive plural)
печа́льний (relational adjective)


печаль

печа́лити (pečályty) 的第二人稱單數命令式非完整體


каштан

kaštán (romanization)
кашта́на (genitive)
кашта́ни (nominative plural)
кашта́нів (genitive plural)
кашта́новий (relational adjective)


кашу

ка́ша (káša) 的賓格單數


пиво

來自古東斯拉夫語 пиво (pivo，“飲品，飲料；啤酒”)，來自原始斯拉夫語 *pivo (“飲品，飲料；啤酒”)，來自原始印歐語 *ph₃iwom。

pývo (romanization)
пи́ва (genitive)
пивни́й (relational adjective)
пивце́ (diminutive)


квас

繼承自古盧森尼亞語 квасъ (kvas)，來自古東斯拉夫語 квасъ (kvasŭ)，來自原始斯拉夫語 *kvasъ (“酵母，發酵飲品”)。
與拉丁語 cāseus經由英語 cheese和梵語 क्वथ् (kvath，“沸騰”)等同源。

kvas (romanization)
ква́са (genitive)
кваси́ (nominative plural)
квасі́в (genitive plural)
квасни́й (relational adjective)
квасо́к (diminutive)


пила

來自原始斯拉夫語 *pila，來自古高地德語 fil (“銼”)。

pylá (romanization)
пили́ (genitive)
пи́ли (nominative plural)
пил (genitive plural)


пила

пи́ти (pýty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


квиток

波蘭語 kwit + -ок (-ok，指小結尾)。

kvytók (romanization)
квитка́ (genitive)
квитки́ (nominative plural)
квиткі́в (genitive plural)


кекс

keks (romanization)
ке́кса (genitive)
ке́кси (nominative plural)
ке́ксовий (relational adjective)
ке́ксик (diminutive)


плавучий

來自пла́вати (plávaty) + -у́чий (-účyj)。

plavúčyj (romanization)
плаву́чість (abstract-noun)


кислота

ки́слий (kýslyj，“酸，酸的”，形容詞) + -ота́ (-otá)。

kyslotá (romanization)
кислоти́ (genitive)
кисло́ти (nominative plural)
кисло́т (genitive plural)
кисло́тний (relational adjective)

Uk-кислота.ogg


кисть

繼承自原始斯拉夫語 *kystь。

kystʹ (romanization)
ки́сті (genitive)
ки́сти (genitive)
ки́сті (nominative plural)
кисте́й (genitive plural)


планета

planéta (romanization)
плане́ти (genitive)
плане́ти (nominative plural)
плане́т (genitive plural)
плане́тний (relational adjective)
плане́тка (diminutive)

Uk-планета.ogg


планктон

借自德語 Plankton經由俄語 планкто́н (planktón)。源頭來自古希臘語 πλαγκτός (planktós)。

planktón (romanization)
планкто́ну (genitive)
планкто́нний (relational adjective)


клей

來自原始斯拉夫語 *kъlějь或*kъlьjь或*klějь或*klьjь。
與波蘭語 klej同源。

klej (romanization)
кле́ю (genitive)
кле́ї (nominative plural)
кле́їв (genitive plural)
клейови́й (relational adjective)


клей

кле́їти (kléjity) 的第二人稱單數命令式非完整體


плата

pláta (romanization)
пла́ти (genitive)
пла́ти (nominative plural)
плат (genitive plural)


платформа

platfórma (romanization)
платфо́рми (genitive)
платфо́рми (nominative plural)
платфо́рм (genitive plural)

Uk-платформа.ogg


плач

繼承自原始斯拉夫語 *plačь。

plač (romanization)
пла́чу (genitive)
плачу́ (genitive)
плачі́ (nominative plural)
плачі́в (genitive plural)


плач

繼承自原始斯拉夫語 *plačь。

пла́кати (plákaty) 的第二人稱單數命令式


клоун

klóun (romanization)
кло́уна (genitive)
кло́уни (nominative plural)
кло́унів (genitive plural)
клоуне́са (feminine)
кло́унський (relational adjective)


клумба

對照波蘭語 klomb。可能衍生自英語 clump (“小樹林或小群植物”)。

klúmba (romanization)
клу́мби (genitive)
клу́мби (nominative plural)
клумб (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-клумба.wav


пленум

plénum (romanization)
пле́нуму (genitive)
пле́нуми (nominative plural)
пле́нумів (genitive plural)

Пленум окружного, міського, районного комітету [КПРС] скликається не рідше як один раз на три місяці.
Plenum okružnoho, misʹkoho, rajonnoho komitetu [KPRS] sklykajetʹsja ne ridše jak odyn raz na try misjaci.
区、市、地区委员会 [CPSU] 全體會議应至少每三个月召开一次。

1971, Статут КПРС., 22:


ключ

來自原始斯拉夫語 *kľučь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *kljaukjas，來自原始印歐語 *klewk-yo-s, from *kle(h₂)uk-，為*(s)kleh₂w- (“鈎子、鑰匙、釘子”)的擴展形式。

ključ (romanization)
ключа́ (genitive)
ключі́ (nominative plural)
ключі́в (genitive plural)


плести

繼承自原始斯拉夫語 *plestì。


книжка

knýžka (romanization)
кни́жки (genitive)
книжки́ (nominative plural)
книжо́к (genitive plural)
книжко́вий (relational adjective)
кни́жечка (diminutive)


княгиня

與俄語 княги́ня (knjagínja)同源。

knjahýnja (romanization)
княги́ні (genitive)
княги́ні (nominative plural)


князь

繼承自原始斯拉夫語 *kъnędzь。ксьондз (ksʹondz)和кінг (kinh) 的同源對似詞。

knjazʹ (romanization)
кня́зя (genitive)
кня́зі (nominative plural)
кня́зів (genitive plural)
княги́ня (feminine)
князі́вський (relational adjective)
кня́жий (relational adjective)
кня́зів (relational adjective)
князьки́й (relational adjective)
кня́зик (diminutive)

在中世紀烏克蘭(羅斯基輔和立陶宛大公國)，本詞князь (knjazʹ)表達一個國家的統治者，後來也指公國的統治者。大國或自治大公國的統治者也稱為великий князь (大公)，以和其他公爵作區分。

國家或公國的統治者：王子，國王，公爵


коала

koála (romanization)
коа́ли (genitive)
коа́ли (nominative plural)
коа́л (genitive plural)


кобза

源自原始突厥語 *kopuŕ，經某種突厥語族語言借入。

kóbza (romanization)
ко́бзи (genitive)
ко́бзи (nominative plural)
кобз (genitive plural)

科勃扎（一種烏克蘭的老式彈撥樂器，形似琵琶）


плоть

繼承自原始斯拉夫語 *plъtь。

plotʹ (romanization)
пло́ті (genitive)
пло́тський (relational adjective)

плоть і кров


код

kod (romanization)
ко́ду (genitive)
ко́ди (nominative plural)
ко́дів (genitive plural)
ко́довий (relational adjective)

ідентифікаці́йний код


код

ко́да (kóda) 的屬格複數


кодекс

kódeks (romanization)
ко́дексу (genitive)
ко́декси (nominative plural)
ко́дексів (genitive plural)


плуг

來自古東斯拉夫語 плугъ (plugŭ)，來自原始斯拉夫語 *plugъ。

pluh (romanization)
плу́га (genitive)
плуги́ (nominative plural)
плугі́в (genitive plural)


кожа

繼承自原始斯拉夫語 *koža。

kóža (romanization)
ко́жі (genitive)
ко́жі (nominative plural)
кож (genitive plural)


коза

來自原始斯拉夫語 *koza。

kozá (romanization)
кози́ (genitive)
ко́зи (nominative plural)
кіз (genitive plural)


коза

來自原始斯拉夫語 *koza。


плющ

來自原始斯拉夫語 *bľuščь或*pľuščь。

pljušč (romanization)
плюща́ (genitive)
плющі́ (nominative plural)
плющі́в (genitive plural)

плющ不可與плюш（長毛絨）混淆。


плющ

плю́щити (pljúščyty) 的第二人稱單數命令式


пляж

pljaž (romanization)
пля́жу (genitive)
пля́жі (nominative plural)
пля́жів (genitive plural)
пля́жний (relational adjective)


кокос

kokós (romanization)
коко́са (genitive)
коко́си (nominative plural)
коко́сів (genitive plural)


коктейль

koktéjlʹ (romanization)
кокте́йлю (genitive)
кокте́йлі (nominative plural)
кокте́йлів (genitive plural)


колесо

來自古東斯拉夫語 колєсѣ (kolesě)，коло (kolo)的雙數，來自原始斯拉夫語 *kolo，來自原始印歐語 *kʷekʷlom (“圓”)、*kʷékʷlos (“圓”)。

kóleso (romanization)
ко́леса (genitive)
коле́са (nominative plural)
колі́с (genitive plural)


коли

繼承自原始斯拉夫語 *kolě，與白俄羅斯語 калі́ (kalí)、保加利亞語 коле (kole)、俄語 коли (koli)、斯洛文尼亞語 koli等同源。


коли

кіл (kil) 的主格/賓格/呼格複數


колода

繼承自古東斯拉夫語 колода (koloda)，來自原始斯拉夫語 *kolda。

kolóda (romanization)
коло́ди (genitive)
коло́ди (nominative plural)
коло́д (genitive plural)
коло́дка (diminutive)


колос

繼承自原始斯拉夫語 *kȏlsъ，來自原始印歐語 *kolh₂-so-。

kólos (romanization)
ко́лоса (genitive)
ко́лосу (genitive)
ко́лоси (nominative plural)
ко́лосів (genitive plural)
колосови́й (relational adjective)


колос

借自拉丁語 colossus，來自古希臘語 κολοσσός (kolossós，“巨像，尤指羅得島太陽神銅像”)

kolós (romanization)
коло́са (genitive)
коло́си (nominative plural)
коло́сів (genitive plural)


повернуться

поверну́тися 完 (povernútysja) 的第三人稱單數將來時直陳式


команда

kománda (romanization)
кома́нди (genitive)
кома́нди (nominative plural)
кома́нд (genitive plural)

Uk-команда.ogg


командир

komandýr (romanization)
команди́ра (genitive)
команди́ри (nominative plural)
команди́рів (genitive plural)
команди́рка (口語、幽默) (feminine)
команди́риха (幽默) (feminine)
команди́рів (relational adjective)
команди́рський (relational adjective)

Uk-командир.ogg


комар

繼承自原始斯拉夫語 *komarъ。

komár (romanization)
комара́ (genitive)
комарі́ (nominative plural)
комарі́в (genitive plural)
комари́ний (relational adjective)
кома́рик (diminutive)


комета

借自拉丁語 comēta, comētēs，來自古希臘語 κομήτης (komḗtēs)。

kométa (romanization)
коме́ти (genitive)
коме́ти (nominative plural)
коме́т (genitive plural)
коме́тний (relational adjective)


комплекс

kómpleks (romanization)
ко́мплексу (genitive)
ко́мплекси (nominative plural)
ко́мплексів (genitive plural)


компонент

借自拉丁語 compōnēns, compōnēntis，compōnō (“組裝”)的現在分詞。

komponént (romanization)
компоне́нта (genitive)
компоне́нти (nominative plural)
компоне́нтів (genitive plural)


конкурс

kónkurs (romanization)
ко́нкурсу (genitive)
ко́нкурси (nominative plural)
ко́нкурсів (genitive plural)

Uk-конкурс.ogg


контакт

借自德語 Kontakt或法語 contacte，來自拉丁語 contāctus。

kontákt (romanization)
конта́кту (genitive)
конта́кти (nominative plural)
конта́ктів (genitive plural)
конта́ктний (relational adjective)
конта́ктовий (relational adjective)

Uk-контакт.ogg

увійти́ в конта́кт з

встанови́ти конта́кт з

бу́ти в конта́кті з

соціа́льні конта́кти


контекст

kontékst (romanization)
конте́ксту (genitive)
конте́ксти (nominative plural)
конте́кстів (genitive plural)
конте́кстний (relational adjective)
конте́кстовий (relational adjective)

Uk-контекст.ogg


континент

kontynént (romanization)
контине́нту (genitive)
контине́нти (nominative plural)
контине́нтів (genitive plural)
континента́льний (relational adjective)

Uk-континент.ogg


контрабас

kontrabás (romanization)
контраба́са (genitive)
контраба́си (nominative plural)
контраба́сів (genitive plural)
контраба́совий (relational adjective)


контроль

kontrólʹ (romanization)
контро́лю (genitive)

Uk-контроль.ogg


контур

借自俄語 ко́нтур (kóntur)，來自法語 contour。

kóntur (romanization)
ко́нтуру (genitive)
ко́нтури (nominative plural)
ко́нтурів (genitive plural)
ко́нтурний (relational adjective)


коньяк

借自法語 cognac，來自Cognac，法國城市。

konʹják (romanization)
коньяку́ (genitive)
коньяки́ (nominative plural)
коньякі́в (genitive plural)
конья́чний (relational adjective)
коньяко́вий (relational adjective)


корзина

korzýna (romanization)
корзи́ни (genitive)
корзи́ни (nominative plural)
корзи́н (genitive plural)

Uk-корзина.ogg


коробка

來自古東斯拉夫語 коробка (korobka)，來自原始斯拉夫語 *korbъka。

koróbka (romanization)
коро́бки (genitive)
коро́бки (nominative plural)
коробки́ (nominative plural)
коро́бок (genitive plural)
коробо́к (genitive plural)
коро́бочний (relational adjective)
коро́бочка (diminutive)

Uk-коробка.ogg


корова

繼承自原始斯拉夫語 *korva。

koróva (romanization)
коро́ви (genitive)
коро́ви (nominative plural)
корі́в (genitive plural)


королева

koroléva (romanization)
короле́ви (genitive)
короле́ви (nominative plural)
короле́в (genitive plural)

Uk-королева.ogg


королевич

korolévyč (romanization)
короле́вича (genitive)
короле́вичі (nominative plural)
короле́вичів (genitive plural)


корона

借自波蘭語 korona，來自拉丁語 corōna。

koróna (romanization)
коро́ни (genitive)
коро́ни (nominative plural)
коро́н (genitive plural)


короткий

來自原始斯拉夫語 *kortъkъ。

korótkyj (romanization)
коро́тший (comparative)

Uk-короткий.ogg


подруга

pódruha (romanization)
по́други (genitive)
по́други (nominative plural)
по́друг (genitive plural)
друг (masculine)
по́дружка (diminutive)

Uk-подруга.ogg


корт

kort (romanization)
ко́рту (genitive)
ко́рти (nominative plural)
ко́ртів (genitive plural)


коса

源自原始斯拉夫語 *kosa。

kosá (romanization)
коси́ (genitive)
ко́си (nominative plural)
кіс (genitive plural)


космос

借自古希臘語 κόσμος (kósmos，“宇宙”)。

kósmos (romanization)
ко́смосу (genitive)


кофе

借自俄語 ко́фе (kófe)，來自荷蘭語 koffie或英語 coffee。ка́ва (káva) 的同源對似詞。

kófe (romanization)
кофе́йний (relational adjective)

ка́ва f (káva，“咖啡”)之同義詞


кошара

繼承自原始斯拉夫語 *košara。

košára (romanization)
коша́ри (genitive)
коша́ри (nominative plural)
коша́р (genitive plural)


кошмар

借自法語 cauchemar，來自中古法語 cauchemare，來自古法語 cauquemare。第一個組成部件來自拉丁語 calcō (“我踩踏，踩”)；第二個組成部件來自中古荷蘭語 mare (“幽靈，靈魂，夢魘”)，來自原始日耳曼語 *marǭ (“惡夢，夢魘”)，來自原始印歐語 *mer- (“死”)。參見法語 cauchemar。

košmár (romanization)
кошма́ру (genitive)
кошма́ри (nominative plural)
кошма́рів (genitive plural)
кошма́рний (relational adjective)


краб

krab (romanization)
кра́ба (genitive)
кра́би (nominative plural)
кра́бів (genitive plural)
кра́бовий (relational adjective)


край

繼承自原始斯拉夫語 *krajь。

kraj (romanization)
кра́ю (genitive)
краї́ (nominative plural)
краї́в (genitive plural)


край

繼承自原始斯拉夫語 *krajь。


край

繼承自原始斯拉夫語 *krajь。

緊鄰，挨著，在……的附近


крах

krax (romanization)
кра́ху (genitive)
кра́хи (nominative plural)
кра́хів (genitive plural)


поза

по (po) + за (za) 的合寫。對照波蘭語 poza。

在……外 (表示動作) (+ 賓格)

在……範圍之外 (表示位置) (+ 工具格)

超過，越過 （不在範圍內，不受制於） (+ 工具格)

по́за підо́зрою

по́за су́мнівом


поза

源自德語 Pose，來自法語 pose。

póza (romanization)
по́зи (genitive)
по́зи (nominative plural)
поз (genitive plural)


кредит

krédyt (romanization)
кре́диту (genitive)
кре́дити (nominative plural)
кре́дитів (genitive plural)


кредит

kredýt (romanization)
креди́ту (genitive)
креди́ти (nominative plural)
креди́тів (genitive plural)
креди́тний (relational adjective)


покупка

可能源自俄語 поку́пка (pokúpka)。

pokúpka (romanization)
поку́пки (genitive)
поку́пки (nominative plural)
поку́пок (genitive plural)


поле

來自原始斯拉夫語 *poľe。

póle (romanization)
по́ля (genitive)
поля́ (nominative plural)
полі́в (genitive plural)
піль (genitive plural)


критика

源自法語 critique，來自古希臘語 κριτικός (kritikós)。

krýtyka (romanization)
кри́тики (genitive)

Uk-критика.ogg


критика

Uk-критика.ogg

кри́тик (krýtyk) 的屬格/賓格單數


кров

繼承自原始斯拉夫語 *kry，來自原始波羅的-斯拉夫語 *krū́ˀs，來自原始印歐語 *kréwh₂s (“傷口的血”)。

krov (romanization)
кро́ві (genitive)
кро́ви (genitive)
кров'яни́й (relational adjective)
крива́вий (relational adjective)

Ще бувши ротним, Денис виклав своє ставлення до війни з путінським рашизмом так: «Я вважаю, що ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю, а не йти на якісь подачки від Росії. Нам не потрібна як подарунок земля, що і так належить нам. Це неправильно. Ми повинні відстоювати свою землю і не маємо права віддавати Донбас в жодному разі…»

當丹尼斯仍是一名連長時，他如此闡述自己對於對抗普京的俄羅斯主義的態度：「我認為我們已經夠強大，可以用鮮血和汗水重新奪回我們的土地，而不需要俄羅斯的施捨。我們不需要已經屬於我們的土地作為禮物。這是錯誤的。我們必須捍衛我們的土地，無論在任何情況下，我們都無權送出頓巴斯…」

Šče buvšy rotnym, Denys vyklav svoje stavlennja do vijny z putinsʹkym rašyzmom tak: “Ja vvažaju, ščo my dosytʹ micni, ščob krovʺju i potom vidvojovuvaty našu zemlju, a ne jty na jakisʹ podačky vid Rosiji. Nam ne potribna jak podarunok zemlja, ščo i tak naležytʹ nam. Ce nepravylʹno. My povynni vidstojuvaty svoju zemlju i ne majemo prava viddavaty Donbas v žodnomu razi…”

2022年March23日，Serhij Kovalenko，引 Denys Prokopenko, “«Ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю…» – Герой України Денис Прокопенко ["We are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat…" - Hero of Ukraine Denis Prokopenko]”, in АрміяInform，存檔自the original on 2022-04-03:


крокодил

繼承自古盧森尼亞語 крокодилъ (krokodil)

krokodýl (romanization)
крокоди́ла (genitive)
крокоди́ли (nominative plural)
крокоди́лів (genitive plural)
крокоди́лячий (relational adjective)
крокоди́ловий (relational adjective)

Uk-крокодил.ogg


кролик

源自波蘭語 królik。

królyk (romanization)
кро́лика (genitive)
кро́лики (nominative plural)
кро́ликів (genitive plural)
кроля́чий (relational adjective)


круг

繼承自原始斯拉夫語 *krǫgъ。

kruh (romanization)
кру́га (genitive)
круги́ (nominative plural)
кругі́в (genitive plural)


круг

繼承自原始斯拉夫語 *krǫgъ。

навко́ло (navkólo，“在……的四周、附近”)之同義詞


кубок

繼承自古東斯拉夫語 кубъкъ (kubŭkŭ，“飲酒器皿”) 首次記錄於14世紀邏輯上是куб (kub，“鍋爐，大水缸”) + -ок (-ok)。

kúbok (romanization)
ку́бка (genitive)
ку́бки (nominative plural)
ку́бків (genitive plural)


полк

繼承自古東斯拉夫語 пълъкъ (pŭlŭkŭ)，來自原始斯拉夫語 *pъlkъ。

polk (romanization)
по́лку (genitive)
полки́ (nominative plural)
полкі́в (genitive plural)


половина

polovýna (romanization)
полови́ни (genitive)
полови́ни (nominative plural)
полови́н (genitive plural)

Uk-половина.ogg


полон

繼承自原始斯拉夫語 *pelnъ。

Його́ взя́ли у поло́н.


культура

源自德語 Kultur，來自拉丁語 cultūra。

kulʹtúra (romanization)
культу́ри (genitive)
культу́ри (nominative plural)
культу́р (genitive plural)
культу́рний (relational adjective)

Uk-культура.ogg


кунтуш

借自波蘭語 kontusz，源自匈牙利語 köntös。

kúntuš (romanization)
kuntúš (romanization)
ку́нтуша (genitive)
кунтуша́ (genitive)
ку́нтуші (nominative plural)
кунтуші́ (nominative plural)
ку́нтушів (genitive plural)
кунтуші́в (genitive plural)

舊時匈牙利、波蘭，白俄羅斯，立陶宛和烏克蘭男性貴族穿著的長袖開襟外衣


курс

kurs (romanization)
ку́рсу (genitive)
ку́рси (nominative plural)
ку́рсів (genitive plural)


куртка

衍生自拉丁語 curtus (“短”)。

kúrtka (romanization)
ку́ртки (genitive)
ку́ртки (nominative plural)
ку́рток (genitive plural)


курятина

kúrjatyna (romanization)
ку́рятини (genitive)

Uk-курятина.ogg

音頻 (куря́тина)


кухарка

借自波蘭語 kucharka。可同步分析為ку́хар (kúxar) + -ка (-ka)。

kuxárka (romanization)
kúxarka (romanization)
куха́рки (genitive)
ку́харки (genitive)
куха́рки (nominative plural)
ку́харки (nominative plural)
куха́рок (genitive plural)
ку́харок (genitive plural)
ку́хар (masculine)

音頻 (ку́харка)

ку́хар (kúxar) 的陰性形：廚師


лаванда

借自俄語 лава́нда (lavánda)，來自意大利語 lavanda。

lavánda (romanization)
лава́нди (genitive)
лава́нди (nominative plural)
лава́нд (genitive plural)
лава́ндовий (relational adjective)


лавина

借自波蘭語 lawina，來自拉丁語 lābīna。

lavýna (romanization)
лави́ни (genitive)
лави́ни (nominative plural)
лави́н (genitive plural)


лавка

ла́ва (láva) + -ка (-ka，指小後綴)。當用於“商店”釋義時，源自俄語 ла́вка (lávka)。

lávka (romanization)
ла́вки (genitive)
ла́вки (nominative plural)
ла́вок (genitive plural)
лавни́чний (relational adjective)

ла́ва (láva) 的指小詞：長凳

садо́ва ла́вка


лад

繼承自原始斯拉夫語 *ladъ，源頭未知。

lad (romanization)
ла́ду (genitive)
ладу́ (genitive)
лади́ (nominative plural)
ладі́в (genitive plural)


поляк

源自波蘭語 Polak。

polják (romanization)
поля́ка (genitive)
поля́ки (nominative plural)
поля́ків (genitive plural)
по́лька (feminine)
поля́чка (feminine)


ландшафт

landšáft (romanization)
ландша́фту (genitive)
ландша́фти (nominative plural)
ландша́фтів (genitive plural)

Uk-ландшафт.ogg


лапа

來自原始斯拉夫語 *lapa，Vasmer 認為與原始日耳曼語 *lōfô (“手掌，手心”)同源。

lápa (romanization)
ла́пи (genitive)
ла́пи (nominative plural)
лап (genitive plural)
ла́почка (diminutive)


лапша

古東斯拉夫語 [具體何詞?]，來自韃靼語 [具體何詞?]或維吾爾語 [具體何詞?]。與ло́кшина (lókšyna)同源。


ласка

láska (romanization)
ла́ски (genitive)
ла́ски (nominative plural)
ла́сок (genitive plural)


ласка

來自原始斯拉夫語 *làska (“撫摸”)。

будь ла́ска!


понести

ponestý (romanization)
нести́ (imperfective)

Uk-понести.ogg

понести́ (ponestý)和нести́ (nestý)是烏克蘭語的具體動詞，對應的抽象動詞是поноси́ти (ponosýty)和носи́ти (nosýty)。


лев

繼承自原始斯拉夫語 *lьvъ。

lev (romanization)
ле́ва (genitive)
ле́ви (nominative plural)
ле́вів (genitive plural)
леви́ця (feminine)
леви́ний 或ле́в'ячий (relational adjective)
левеня́ (diminutive)


лев

繼承自原始斯拉夫語 *lьvъ。

lev (romanization)
ле́ва (genitive)
ле́ви (nominative plural)
ле́вів (genitive plural)


лев

借自保加利亞語 лев (lev)，лъв (lǎv，“獅子”)的變體。


пончик

借自波蘭語 pączek。

pónčyk (romanization)
по́нчика (genitive)
по́нчики (nominative plural)
по́нчиків (genitive plural)


легкий

繼承自原始斯拉夫語 *lьgъkъ。

lehkýj (romanization)
ле́гший (comparative)
найле́гший (superlative)
ле́гко
ле́гкість (abstract-noun)
леге́нький (diminutive)


понюшка

ponjúška (romanization)
поню́шки (genitive)
поню́шки (nominative plural)
поню́шок (genitive plural)

一把，一撮 （菸草粉末）


легко

Мені́ ле́гко говори́ти украї́нською.

說烏克蘭語對我來說很輕鬆。


поперек

póperek (romanization)
poperék (romanization)
по́перека (genitive)
попере́ка (genitive)
по́переки (nominative plural)
попере́ки (nominative plural)
по́переків (genitive plural)
попере́ків (genitive plural)


поперек

繼承自原始斯拉夫語 *perkъ。


поперек

繼承自原始斯拉夫語 *perkъ。


лежачий

лежа́ти (ležáty) + -а́чий (-áčyj)

лежа́чий хворий

лежа́че положення

лежа́чі місця в ваго́ні

под лежа́че каміння вода́ не тече

лежа́чого не бьють

робо́та - не бий лежа́чого

лежа́чий поліце́йський


лексикон

源自古希臘語 λεξικόν (lexikón)。ле́ксика (léksyka) 的同源對似詞。

leksykón (romanization)
лексико́ну (genitive)
лексико́на (genitive)
лексико́ни (nominative plural)
лексико́нів (genitive plural)

屬格лексико́ну

屬格лексико́на


пора

繼承自原始斯拉夫語 *pora。

porá (romanization)
пори́ (genitive)
по́ри (nominative plural)
пір (genitive plural)


пора

póra (romanization)
по́ри (genitive)
по́ри (nominative plural)
пор (genitive plural)


порошок

porošók (romanization)
порошку́ (genitive)
порошки́ (nominative plural)
порошкі́в (genitive plural)
порошко́вий (relational adjective)

Uk-порошок.ogg


портрет

portrét (romanization)
портре́та (genitive)
портре́ти (nominative plural)
портре́тів (genitive plural)

Uk-портрет.ogg


летом

літ (lit) 的工具格單數


порядок

繼承自原始斯拉夫語 *porędъkъ。

porjádok (romanization)
поря́дку (genitive)
поря́дки (nominative plural)
поря́дків (genitive plural)

Uk-порядок.ogg


посадка

posádka (romanization)
поса́дки (genitive)
поса́дки (nominative plural)
поса́док (genitive plural)

Uk-посадка.ogg


пособник

來自пособи́ти (posobýty，“幫助，支援，協助”) + -ник (-nyk)。

posóbnyk (romanization)
посо́бника (genitive)
посо́бники (nominative plural)
посо́бників (genitive plural)
посо́бниця (feminine)


посол

來自古東斯拉夫語 посълъ (posŭlŭ)，來自原始斯拉夫語 *posъlъ。

posól (romanization)
посла́ (genitive)
посли́ (nominative plural)
послі́в (genitive plural)


лимон

lymón (romanization)
лимо́на (genitive)
лимо́ни (nominative plural)
лимо́нів (genitive plural)
лимо́нний (relational adjective)
лимо́новий (relational adjective)


лимонад

lymonád (romanization)
лимона́ду (genitive)
лимона́ди (nominative plural)
лимона́дів (genitive plural)
лимона́дний (relational adjective)

Uk-лимонад.ogg


постановка

來自постанови́ти (postanovýty) + -ка (-ka)。

postanóvka (romanization)
постано́вки (genitive)
постано́вки (nominative plural)
постано́вок (genitive plural)

Uk-постановка.ogg


поступок

по́ступка (póstupka) 的屬格複數


лис

來自原始斯拉夫語 *lisъ。

lys (romanization)
ли́са (genitive)
ли́си (nominative plural)
ли́сів (genitive plural)
лиси́ця (feminine)
лиси́чий (relational adjective)
ли́сячий (relational adjective)


лист

來自原始斯拉夫語 *listъ (“葉子”)。

lyst (romanization)
листа́ (genitive)
листи́ (nominative plural)
листі́в (genitive plural)
ли́стик (diminutive)


лист

來自原始斯拉夫語 *listъ (“葉子”)。


листопад

繼承自古東斯拉夫語 листопадъ (listopadŭ，“十月”)，來自原始斯拉夫語 *listopadъ (“落葉；落葉時節”)，來自*listъ (“葉子”) + *pasti (“落下”)。與捷克語 listopad (“十一月”)、塞爾維亞-克羅地亞語 listopad (“十月”)等同源。

lystopád (romanization)
листопа́да (genitive)
листопа́ди (nominative plural)
листопа́дів (genitive plural)
листопа́довий (relational adjective)

Uk-листопад.ogg


листопад

lystopád (romanization)
листопа́ду (genitive)
листопа́ди (nominative plural)
листопа́дів (genitive plural)
листопа́дний (relational adjective)

Uk-листопад.ogg


литовка

源自 лито́в(ець) (lytóv(ecʹ)) + -ка (-ka)。

lytóvka (romanization)
лито́вки (genitive)
лито́вки (nominative plural)
лито́вок (genitive plural)
лито́вець (masculine)

литви́нка

лито́вець (lytóvecʹ) 的陰性形：立陶宛人（女性）

лито́вець (lytóvecʹ) 的陰性形：立陶宛人（女性）


потоп

繼承自原始斯拉夫語 *potopъ。

potóp (romanization)
пото́пу (genitive)
пото́пи (nominative plural)


личинка

lyčýnka (romanization)
личи́нки (genitive)
личи́нки (nominative plural)
личи́нок (genitive plural)

Uk-личинка.ogg