окупація

okupácija (romanization)
окупа́ції (genitive)
окупа́ції (nominative plural)
окупа́цій (genitive plural)
окупаці́йний (relational adjective)

Uk-окупація.ogg


олігарх

olihárx (romanization)
оліга́рха (genitive)
оліга́рхи (nominative plural)
оліга́рхів (genitive plural)


олігархія

olihárxija (romanization)
оліга́рхії (genitive)
оліга́рхії (nominative plural)
оліга́рхій (genitive plural)
олігархі́чний (relational adjective)


олімпіада

olimpiáda (romanization)
олімпіа́ди (genitive)
олімпіа́ди (nominative plural)
олімпіа́д (genitive plural)
олімпі́йський (relational adjective)


онкологія

onkolóhija (romanization)
онколо́гії (genitive)
онкологі́чний (relational adjective)


опариш

opáryš (romanization)
опа́риша (genitive)
опа́риші (nominative plural)
опа́ришів (genitive plural)


опозиція

opozýcija (romanization)
опози́ції (genitive)
опози́ції (nominative plural)
опози́цій (genitive plural)
опозиці́йний (relational adjective)

Uk-опозиція.ogg


оптимізм

optymízm (romanization)
оптимі́зму (genitive)


орбіта

orbíta (romanization)
орбі́ти (genitive)
орбі́ти (nominative plural)
орбі́т (genitive plural)
орбі́тний (relational adjective)
орбіта́льний (relational adjective)


організм

orhanízm (romanization)
органі́зму (genitive)
органі́зми (nominative plural)
органі́змів (genitive plural)

Uk-організм.ogg


орнітологія

ornitolóhija (romanization)
орнітоло́гії (genitive)
орнітологі́чний (relational adjective)


осетер

繼承自原始斯拉夫語 *esetrъ。

osetér (romanization)
осетра́ (genitive)
осетри́ (nominative plural)
осетрі́в (genitive plural)
осетро́вий (relational adjective)


основний

Uk-основний.ogg


особистість

osobýstistʹ (romanization)
особи́стості (genitive)
особи́стости (genitive)
особи́стості (nominative plural)
особи́стостей (genitive plural)

Uk-особистість.ogg


особливий

Uk-особливий.ogg


особливо

Uk-особливо.ogg


оточувати

otóčuvaty (romanization)
оточи́ти (perfective)

Uk-оточувати.ogg


отримувати

otrýmuvaty (romanization)
отри́мати (perfective)

Uk-отримувати.ogg


отруйний

Uk-отруйний.ogg


охоронець

oxorónecʹ (romanization)
охоро́нця (genitive)
охоро́нці (nominative plural)
охоро́нців (genitive plural)

Uk-охоронець.ogg


оцінка

ocínka (romanization)
оці́нки (genitive)
оці́нки (nominative plural)
оці́нок (genitive plural)


бавовняний

баво́вна (bavóvna，“棉花”) + -ний (-nyj)。對比白俄羅斯語 баваўня́ны (bavaŭnjány)、波蘭語 bawełniany。

bavóvnjanyj (romanization)
bavovnjányj (romanization)

Uk-бавовняний.ogg

Audio (баво́вняний)


байрак

bajrák (romanization)
байра́ку (genitive)
байра́ки (nominative plural)
байра́ків (genitive plural)


бачити

源自波蘭語 baczyć (“注意，留意”)，源自 *ob-ačiti（與oko有關）。

báčyty (romanization)
поба́чити (perfective)

Ти ба́чив нови́й фільм?

你看了那部新電影嗎？（非正式）


оцінювати

ocínjuvaty (romanization)
оціни́ти (perfective)

Uk-оцінювати.ogg


очевидець

očevýdecʹ (romanization)
очеви́дця (genitive)
очеви́дці (nominative plural)
очеви́дців (genitive plural)
очеви́диця (feminine)

Uk-очевидець.ogg


п'явка

pʺjávka (romanization)
п'я́вки (genitive)
п'явки́ (nominative plural)
п'яво́к (genitive plural)


п'ядун

pʺjadún (romanization)
п'ядуна́ (genitive)
п'ядуни́ (nominative plural)
п'ядуні́в (genitive plural)


п'ятдесят

Uk-п'ятдесят.ogg


п'ятий

来自原始斯拉夫語 *pętъ。


п'ять

来自古東斯拉夫語 пѧть (pętĭ)，来自原始斯拉夫語 *pętь，源自原始印歐語 *pénkʷe。


павич

pavýč (romanization)
павича́ (genitive)
павичі́ (nominative plural)
павичі́в (genitive plural)


павутина

来自原始斯拉夫語 *paǫčina。

pavutýna (romanization)
павути́ни (genitive)
павути́ни (nominative plural)
павути́н (genitive plural)


палац

来自波蘭語 pałac。

palác (romanization)
пала́цу (genitive)
пала́ци (nominative plural)
пала́ців (genitive plural)


пам'ятати

pamʺjatáty (romanization)
запам'ята́ти (perfective)

Uk-пам'ятати.ogg


панпсихізм

panpsyxízm (romanization)
панпсихі́зму (genitive)


паніка

pánika (romanization)
па́ніки (genitive)


паперовий

Uk-паперовий.ogg


паралельний

Uk-паралельний.ogg


парасолька

parasólʹka (romanization)
парасо́льки (genitive)
парасо́льки (nominative plural)
парасо́льок (genitive plural)

Uk-парасолька.ogg


парашут

parašút (romanization)
парашу́та (genitive)
парашу́ти (nominative plural)
парашу́тів (genitive plural)


пародія

paródija (romanization)
паро́дії (genitive)
паро́дії (nominative plural)
паро́дій (genitive plural)
пароді́йний (relational adjective)


пароплав

пар (par) + -о- (-o-) + пла́вати (plávaty)。

paropláv (romanization)
паропла́ва (genitive)
паропла́ви (nominative plural)
паропла́вів (genitive plural)

Uk-пароплав.ogg


партнерство

partnérstvo (romanization)
партне́рства (genitive)

Uk-партнерство.ogg

合夥關係，合作關係，夥伴關係


пасивний

pasývnyj (romanization)
паси́вно
паси́вність (abstract-noun)

Uk-пасивний.ogg


пасіка

pásika (romanization)
па́сіки (genitive)
па́сіки (nominative plural)
па́сік (genitive plural)
па́січний (relational adjective)


патріотизм

patriotýzm (romanization)
патріоти́зму (genitive)


педагогіка

借自古希臘語 παιδᾰγωγῐκή (paidăgōgĭkḗ)。对比俄語 педаго́гика (pedagógika)、波蘭語 pedagogika。

pedahóhika (romanization)
педаго́гіки (genitive)


пелюстка

peljústka (romanization)
пелю́стки (genitive)
пелюстки́ (nominative plural)
пелюсто́к (genitive plural)

Uk-пелюстка.ogg


перга

来自原始斯拉夫語 *pьrga。


пердіти

来自原始斯拉夫語 *pьrděti。


перебудова

perebudóva (romanization)
перебудо́ви (genitive)
перебудо́ви (nominative plural)
перебудо́в (genitive plural)

Uk-перебудова.ogg


перевага

pereváha (romanization)
перева́ги (genitive)
перева́ги (nominative plural)
перева́г (genitive plural)

Uk-перевага.ogg


перевезення

perevézennja (romanization)
переве́зення (genitive)
переве́зення (nominative plural)
переве́зень (genitive plural)

Uk-перевезення.ogg


переглядати

perehljadáty (romanization)
перегля́нути (perfective)
перегля́діти (perfective)

Uk-переглядати.ogg


передбачення

передба́чити (peredbáčyty) + -ення (-ennja)

peredbáčennja (romanization)
передба́чення (genitive)
передба́чення (nominative plural)
передба́чень (genitive plural)


передозування

передозува́ти (peredozuváty) + -а́ння (-ánnja)

peredozuvánnja (romanization)
передозува́ння (genitive)

藥劑過量，用藥過量，吸毒過量


передісторія

peredistórija (romanization)
передісто́рії (genitive)
передісто́рії (nominative plural)
передісто́рій (genitive plural)


переклад

peréklad (romanization)
пере́кладу (genitive)
пере́клади (nominative plural)
пере́кладів (genitive plural)

Uk-переклад.ogg


переможець

peremóžecʹ (romanization)
перемо́жця (genitive)
перемо́жці (nominative plural)
перемо́жців (genitive plural)
перемо́жниця (feminine)

Uk-переможець.ogg


перерва

перерва́ти (pererváty，“打斷”) 的動詞派生詞。對照俄語 переры́в (pererýv)、波蘭語 przerwa。

perérva (romanization)
пере́рви (genitive)
пере́рви (nominative plural)
пере́рв (genitive plural)

Uk-перерва.ogg


переслідувати

Uk-переслідувати.ogg


перестати

perestáty (romanization)
перестава́ти (imperfective)

Uk-перестати.ogg


перець

pérecʹ (romanization)
пе́рцю (genitive)
пе́рці (nominative plural)
пе́рців (genitive plural)
перце́вий (relational adjective)
пе́рчик (diminutive)


перешкоджати

來自перешко́дити (pereškódyty，詞根 перешкодж- (pereškodž-)) + -а́ти (-áty)。對照波蘭語 przeszkadzać。

pereškodžáty (romanization)
перешко́дити (perfective)

Uk-перешкоджати.ogg


перитоніт

perytonít (romanization)
перитоні́ту (genitive)


перукарня

perukárnja (romanization)
перука́рні (genitive)
перука́рні (nominative plural)
перука́рень (genitive plural)

Uk-перукарня.ogg


першокласний

Uk-першокласний.ogg

一流的，最好的，上等的，高級的，優質的


песимізм

pesymízm (romanization)
песимі́зму (genitive)


печера

pečéra (romanization)
пече́ри (genitive)
пече́ри (nominative plural)
пече́р (genitive plural)
пече́рний (relational adjective)


пильний

pýlʹnyj (romanization)
пильні́ший (comparative)
пи́льно
пи́льність (abstract-noun)

Uk-пильний.ogg


пиріг

來自古東斯拉夫語 пирогъ (pirogŭ)，來自原始斯拉夫語 *pirogъ，可能來自原始斯拉夫語 *pirъ (“祭典”) + *-ogъ。與波蘭語 pieróg、俄語 пиро́г (piróg)、斯洛伐克語 piroh等同源。

pyríh (romanization)
пирога́ (genitive)
пироги́ (nominative plural)
пирогі́в (genitive plural)

在西烏克蘭的一些地區，這個詞被用來指一種餃子，是烏克蘭的國菜之一，與波蘭語 pierog類似。在烏克蘭其他地方則是一種烘焙甜點，與俄語 пирог (pirog)類似，餃子則被稱為варе́ники 複 (varényky)、單數 варе́ник (varényk)。然而，由於烏克蘭僑民多是來自西烏克蘭的這些特定地區，所以散居的烏克蘭人，特別是那些已經散居多代的人，使用這個詞在西烏克蘭地區的義項。參見pelmeni、пиріжки́。

м'ясни́й пирі́г


платний

Uk-платний.ogg


безумний

без- (bez-，“缺少”) + ум (um，“心智，理性”) + -ний (-nyj)

Uk-безумний.ogg


берегти

源自原始斯拉夫語 *berťi。

Uk-берегти.ogg


бити

源自原始斯拉夫語 *biti。

býty (romanization)
поби́ти (perfective)


буде

бу́ти (búty) 的第三人稱單數將來時直陳式非完整體


будеш

бу́ти (búty) 的第二人稱單數將來時直陳式非完整體


будемо

бу́ти (búty) 的第一人稱複數將來時直陳式非完整體


будете

бу́ти (búty) 的第二人稱複數將來時直陳式非完整體


блакитний

借自波蘭語 błękitny。

Uk-блакитний.ogg

Сьогодні небо блакитного кольору.


блакить

借自波蘭語 błękit。

blakýtʹ (romanization)
блаки́ті (genitive)


рукою

рука́ (ruká) 的工具格單數


бодай

源自早期的бог дай (boh daj，“願上帝賜予”)。


громадянин

源自грома́да (hromáda，“社區，社群”)，意譯自波蘭語 gromada，源自原始斯拉夫語 *gromada。與白俄羅斯語 грамадзя́нін (hramadzjánin)同源。

hromadjányn (romanization)
громадя́нина (genitive)
громадя́ни (nominative plural)
громадя́н (genitive plural)
громадя́нка (feminine)
громадя́нський (relational adjective)

Uk-громадянин.ogg


суспільство

源自суспі́льний (suspílʹnyj) + -ство (-stvo)。

suspílʹstvo (romanization)
суспі́льства (genitive)
суспі́льства (nominative plural)
суспі́льств (genitive plural)

Uk-суспільство.ogg

Жити в суспільстві і бути вільним від суспільства не можна.
Žyty v suspilʹstvi i buty vilʹnym vid suspilʹstva ne možna.
人是不可能生活於社會中，又與社會脫離的。


суспільний

suspílʹnyj (romanization)
суспі́льно
суспі́льність (abstract-noun)

Uk-суспільний.ogg


бос

bos (romanization)
бо́са (genitive)
бо́си (nominative plural)
бо́сів (genitive plural)


брати

繼承自古東斯拉夫語 бьрати (bĭrati)，源自原始斯拉夫語 *bьrati。源自原始印歐語 *bʰer-。

bráty (romanization)
взя́ти (perfective)

控制 (感覺、物理狀態)

用於動詞前，增強命令式語氣，或表示動作的開始。


брати

請參閲主詞條的词源章節。

брат (brat) 的主格複數

брат (brat) 的呼格複數


нами

繼承自原始斯拉夫語 *nami。

ми (my) 的工具格複數


вами

ви (vy) 的工具格複數


Сполучені Штати Америки

Spolúčeni Štáty Améryky (romanization)
Сполу́чених Шта́тів Аме́рики (genitive)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сполучені Штати Америки.wav

З'є́днані Держа́ви Аме́рики

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

Злу́чені Держа́ви Аме́рики

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

zh-Сполучені_Штати_Америки-uk-name-Zdhj-lHM


американець

amerykánecʹ (romanization)
америка́нця (genitive)
америка́нці (nominative plural)
америка́нців (genitive plural)
америка́нка (feminine)

Uk-американець.ogg


бігати

繼承自原始斯拉夫語 *běgati。

bíhaty (romanization)
побі́гати (perfective)

бі́гати (bíhaty)和побі́гати (pobíhaty)是抽象動詞，其對應的具體動詞是бі́гти (bíhty)和побі́гти (pobíhty)。


біда

源自原始斯拉夫語 *běda。

bidá (romanization)
біди́ (genitive)
біди́ (nominative plural)
бід (genitive plural)

ма́мо, а я ж тоді́ не зна́ла де ж та біда́

媽媽，那時候我不知道哪裡出了問題。


паляниця

繼承自古盧森尼亞語 палени́ца (paleníca)。可分析為пали́ти (palýty，“燃燒”) + -е- (-e-) + -ниця (-nycja)。
與白俄羅斯語 паляні́ца (paljaníca)方言、烏克蘭語 палени́ца (palenýca)和古俄語 палени́ца (paleníca)、пеляни́ца (peljaníca)、пелени́ца (peleníca)同源。

paljanýcja (romanization)
паляни́ці (genitive)
паляни́ці (nominative plural)
паляни́ць (genitive plural)
палани́ця (alternative)
палени́ця (dialectal alternative)

Uk-паляниця.ogg

在2022年俄烏戰爭中，此字詞用於測試烏克蘭裡搞破壞的間諜當中的暗語。來自俄羅斯的人很難發音正確，第一次通常會唸成類似[pəlʲɪˈnʲitsə]的發音，重音的 /i/ 是很顯而易見的錯誤。

一種烏克蘭式以壁爐烘烤的麵包。


вад

ва́да (váda) 的屬格複數


вежа

源自波蘭語 wieża，源自原始斯拉夫語 *věža。

véža (romanization)
ве́жі (genitive)
ве́жі (nominative plural)
веж (genitive plural)


взяти

源自原始斯拉夫語 *vъzęti。

vzjáty (romanization)
бра́ти (imperfective)

взя́ти (vzjáty)（用在元音之後）和узя́ти (uzjáty)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


узяти

uzjáty (romanization)
бра́ти (imperfective)

узя́ти (uzjáty)（用在輔音之後或句首）和взя́ти (vzjáty)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

взя́ти (vzjáty)的另一種寫法


точно

то́чний (tóčnyj，“精確的，確切的”)的副詞形。


точний

tóčnyj (romanization)
точні́ший (comparative)
то́чно
то́чність (abstract-noun)


докладний

源自波蘭語 dokładny。

dokládnyj (romanization)
докла́дніший (comparative)
найдокла́дніший (superlative)
докла́дно
докла́дність (abstract-noun)

Uk-докладний.ogg


кишки

ки́шка (kýška) 的主格/賓格/呼格複數


кишки

ки́шка (kýška) 的屬格單數


вогонь

源自古東斯拉夫語 огнь (ognĭ)。

vohónʹ (romanization)
вогню́ (genitive)
вогні́ (nominative plural)
вогні́в (genitive plural)
вогня́ний or вогне́нний (relational adjective)
во́гник (diminutive)

眼中閃出的光芒 （作為情緒狀態的反映）

Очі йому горять упертим вогнем ― Oči jomu horjatʹ upertym vohnem ― 他的眼中，火焰正肆意燃燒。

1957, Іван Микитенко, II, 58:


вогонь

源自古東斯拉夫語 огнь (ognĭ)。


невже

не (ne，“不”) + вже (vže，“已經”，уже́ (užé)在元音後的形式)的合寫。與俄語 неуже́ли (neužéli)、白俄羅斯語 няўжо́ (njaŭžó)等同源。

Невже́ ти забу́в мене́?


справді

源自пра́вда (právda，“真實”)。

Uk-справді.ogg


насправді

на (na) + спра́вді (správdi)的合寫。

Uk-насправді.ogg


хіба

源自原始斯拉夫語 *xyba，源自хи́ба (xýba，“錯誤”)。


хіба

源自原始斯拉夫語 *xyba，源自хи́ба (xýba，“錯誤”)。


шия

源自原始斯拉夫語 *šija。

šýja (romanization)
ши́ї (genitive)
ши́ї (nominative plural)
ший (genitive plural)


вчений

včényj (romanization)
вче́ного (genitive)
вче́ні (nominative plural)
вче́на (feminine)


чудище

чу́до (čúdo) + -ище (-yšče)

čúdyšče (romanization)
чу́дища (genitive)
чу́дища (nominative plural)
чу́дищ (genitive plural)

怪物；醜八怪 (一般指人)


гади

гад (had) 的主格/賓格/呼格複數


горіти

源自原始斯拉夫語 *gorěti。

horíty (romanization)
згорі́ти (perfective)


акул

аку́ла (akúla) 的屬格/賓格複數


українська

украї́нський (ukrajínsʹkyj) 的主格單數陰性


українська

ukrajínsʹka (romanization)
украї́нської (genitive)

陰性形容詞變格形或短名詞變格形用於表達工具格的「說一種語言」。這種結構是烏克蘭語特有的，在其他斯拉夫語言中並不常見。

烏克蘭語，украї́нська мо́ва (ukrajínsʹka móva)之簡寫。

Ви гово́рите украї́нською?


каштановий

Uk-каштановий.ogg

Цей стіл каштанового кольору.


пролетарі всіх країн, єднайтеся

proletari vsix krajin, jednajtesja (romanization)

пролетарі́всіхкраї́н

全世界無產者，聯合起來！

zh-пролетарі_всіх_країн,_єднайтеся-uk-phrase-rfA9lYml


племінниця

plemínnycja (romanization)
племі́нниці (genitive)
племі́нниці (nominative plural)
племі́нниць (genitive plural)
племі́нник (masculine)


пленарний

Uk-пленарний.ogg


плиска

plýska (romanization)
пли́ски (genitive)
пли́ски (nominative plural)
пли́сок (genitive plural)


площа

plóšča (romanization)
пло́щі (genitive)
пло́щі (nominative plural)
площ (genitive plural)


плутократія

plutokrátija (romanization)
плутокра́тії (genitive)
плутокра́тії (nominative plural)
плутокра́тій (genitive plural)


пляма

pljáma (romanization)
пля́ми (genitive)
пля́ми (nominative plural)
плям (genitive plural)


плівка

plívka (romanization)
плі́вки (genitive)
плі́вки (nominative plural)
плівки́ (nominative plural)
плі́вок (genitive plural)
пліво́к (genitive plural)
плі́вочка (diminutive)


пліт

来自原始斯拉夫語 *plotъ。

plit (romanization)
пло́ту (genitive)
плота́ (genitive)
плоти́ (nominative plural)
плоті́в (genitive plural)


поведінка

povedínka (romanization)
поведі́нки (genitive)
поведі́нковий (relational adjective)

Uk-поведінка.ogg


повстанець

povstánecʹ (romanization)
повста́нця (genitive)
повста́нці (nominative plural)
повста́нців (genitive plural)
повста́нський (relational adjective)

бунта́р

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者

бунтівни́к

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者

інсурге́нт

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者

заколо́тник

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者

反叛份子，起義者，叛亂者，造反者


повторення

povtórennja (romanization)
повто́рення (genitive)
повто́рення (nominative plural)
повто́рень (genitive plural)

Uk-повторення.ogg


повторювати

povtórjuvaty (romanization)
повтори́ти (perfective)

Uk-повторювати.ogg


повідомлення

povidómlennja (romanization)
повідо́млення (genitive)
повідо́млення (nominative plural)
повідо́млень (genitive plural)

Uk-повідомлення.ogg


повідомляти

povidomljáty (romanization)
повідо́мити (perfective)

Uk-повідомляти.ogg


повільний

povílʹnyj (romanization)
пові́льніший (comparative)
найпові́льніший (superlative)
пові́льно

Uk-повільний.ogg


погрожувати

pohróžuvaty (romanization)
погрози́ти (perfective)

Uk-погрожувати.ogg


погіршення

pohíršennja (romanization)
погі́ршення (genitive)
погі́ршення (nominative plural)
погі́ршень (genitive plural)


подорожувати

Uk-подорожувати.ogg


подібний

来自原始斯拉夫語 *podobьnъ。

podíbnyj (romanization)
поді́бно
поді́бність (abstract-noun)

Uk-подібний.ogg


пожежа

požéža (romanization)
поже́жі (genitive)
поже́жі (nominative plural)
поже́ж (genitive plural)


позавчора

Uk-позавчора.ogg


покращувати

pokráščuvaty (romanization)
покра́щити (perfective)

Uk-покращувати.ogg


покриття

pokryttjá (romanization)
покриття́ (genitive)
покриття́ (nominative plural)
покри́ть (genitive plural)
покритті́в (genitive plural)

Uk-покриття.ogg


полиця

polýcja (romanization)
поли́ці (genitive)
поли́ці (nominative plural)
поли́ць (genitive plural)


полоти

来自原始斯拉夫語 *pèlti。

鋤草，除草，除去莠草，除去雜草


полум'я

来自原始斯拉夫語 *pòlmy。

pólumʺja (romanization)
по́лум'я (genitive)


полювати

Uk-полювати.ogg


поліглот

polihlót (romanization)
полігло́та (genitive)
полігло́ти (nominative plural)
полігло́тів (genitive plural)

通曉數種語言的人，通數國語文的人


політ

polít (romanization)
польо́ту (genitive)
польо́ти (nominative plural)
польо́тів (genitive plural)
польо́тний (relational adjective)


політика

可能借自波蘭語 polityka，来自拉丁語 polītica，来自古希臘語 πολιτική (politikḗ)。

polítyka (romanization)
полі́тики (genitive)
політи́чний (relational adjective)

Uk-політика.ogg


політика

Uk-політика.ogg

полі́тик (polítyk) 的屬格/賓格單數


помста

pómsta (romanization)
по́мсти (genitive)


помічати

помі́тити (pomítyty) + -а́ти (-áty)。對比俄語 замеча́ть (zamečátʹ)。

pomičáty (romanization)
помі́тити (perfective)

Uk-помічати.ogg


поневолювати

понево́лити (ponevólyty) + -ювати (-juvaty)

ponevóljuvaty (romanization)
понево́лити (perfective)


попередження

poperédžennja (romanization)
попере́дження (genitive)
попере́дження (nominative plural)
попере́джень (genitive plural)

Uk-попередження.ogg


популізм

populízm (romanization)
популі́зму (genitive)


попільничка

来自по́піл (pópil) + -ник (-nyk) + -ка (-ka)。

popilʹnýčka (romanization)
попільни́чки (genitive)
попільни́чки (nominative plural)
попільни́чок (genitive plural)

Uk-попільничка.ogg


порнографічний

pornohrafíčnyj (romanization)
порнографі́чність (abstract-noun)


порнографія

pornohráfija (romanization)
порногра́фії (genitive)


порушувати

porúšuvaty (romanization)
пору́шити (perfective)

Uk-порушувати.ogg


порівняння

porivnjánnja (romanization)
порівня́ння (genitive)
порівня́ння (nominative plural)
порівня́нь (genitive plural)

Uk-порівняння.ogg


поріг

来自原始斯拉夫語 *porgъ。

poríh (romanization)
поро́га (genitive)
поро́ги (nominative plural)
поро́гів (genitive plural)


посада

posáda (romanization)
поса́ди (genitive)
поса́ди (nominative plural)
поса́д (genitive plural)


посилання

posylánnja (romanization)
посила́ння (genitive)
посила́ння (nominative plural)
посила́нь (genitive plural)

Uk-посилання.ogg


послідовний

Uk-послідовний.ogg


посмішка

pósmiška (romanization)
по́смішки (genitive)
по́смішки (nominative plural)
по́смішок (genitive plural)

Uk-посмішка.ogg


поспішати

pospišáty (romanization)
поспіши́ти (perfective)

Uk-поспішати.ogg


постріл

póstril (romanization)
по́стрілу (genitive)
по́стріли (nominative plural)
по́стрілів (genitive plural)

Uk-постріл.ogg


поступовий

来自по́ступ m (póstup) + -о́вий (-óvyj)。

postupóvyj (romanization)
поступо́во
поступо́вість (abstract-noun)

Uk-поступовий.ogg


потенціал

potenciál (romanization)
потенціа́лу (genitive)
потенціа́ли (nominative plural)
потенціа́лів (genitive plural)


походження

poxódžennja (romanization)
похо́дження (genitive)

Uk-походження.ogg


поцілунок

pocilúnok (romanization)
поцілу́нку (genitive)
поцілу́нки (nominative plural)
поцілу́нків (genitive plural)

Uk-поцілунок.ogg

吻，親，親吻，接吻，親嘴


почуття

počuttjá (romanization)
почуття́ (genitive)
почуття́ (nominative plural)
почутті́в (genitive plural)

Uk-почуття.ogg


почуття гумору

počuttjá húmoru (romanization)
почуття́ гу́мору (genitive)
почуття́ гу́мору (nominative plural)
почутті́в гу́мору (genitive plural)


пояснення

来自поясни́ти (pojasnýty) + -ення (-ennja)。

pojásnennja (romanization)
поя́снення (genitive)
поя́снення (nominative plural)
поя́снень (genitive plural)

Uk-пояснення.ogg


права людини

пра́во люди́ни (právo ljudýny) 的主格/賓格複數：人權


права людини

пра́во люди́ни (právo ljudýny) 的屬格單數


правий

來自原始斯拉夫語 *pravъ。


правильний

Uk-правильний.ogg


праворуч

Uk-праворуч.ogg


прагнути

借自波蘭語 pragnąć。

Uk-прагнути.ogg


прадід

prádid (romanization)
пра́діда (genitive)
пра́діди (nominative plural)
пра́дідів (genitive plural)


пральна машина

prálʹna mašýna (romanization)
пра́льної маши́ни (genitive)
пра́льні маши́ни (nominative plural)
пра́льних маши́н (genitive plural)


пральня

prálʹnja (romanization)
пра́льні (genitive)
пра́льні (nominative plural)
пра́лень (genitive plural)

Uk-пральня.ogg


прамова

pramóva (romanization)
прамо́ви (genitive)
прамо́ви (nominative plural)
прамо́в (genitive plural)
прамо́вний (relational adjective)


префікс

préfiks (romanization)
пре́фікса (genitive)
пре́фікси (nominative plural)
пре́фіксів (genitive plural)


префікс

prefíks (romanization)
префі́ксу (genitive)
префі́кси (nominative plural)
префі́ксів (genitive plural)


привабливість

pryváblyvistʹ (romanization)
прива́бливості (genitive)
прива́бливости (genitive)


привид

prývyd (romanization)
при́виду (genitive)
при́види (nominative plural)
при́видів (genitive plural)


пригода

pryhóda (romanization)
приго́ди (genitive)
приго́ди (nominative plural)
приго́д (genitive plural)

Uk-пригода.ogg


приземлення

pryzémlennja (romanization)
призе́млення (genitive)
призе́млення (nominative plural)
призе́млень (genitive plural)


призначати

pryznačáty (romanization)
призна́чити (perfective)
призначи́ти (perfective)

Uk-призначати.ogg


приймати

pryjmáty (romanization)
прийня́ти (perfective)

Uk-приймати.ogg


приміряти

prymirjáty (romanization)
примі́ряти (perfective)
примі́рити (perfective)


приміряти

prymírjaty (romanization)
приміря́ти (imperfective)
примі́рювати (imperfective)


приниження

prynýžennja (romanization)
прини́ження (genitive)
прини́ження (nominative plural)
прини́жень (genitive plural)

Uk-приниження.ogg


приписувати

prypýsuvaty (romanization)
приписа́ти (perfective)

Uk-приписувати.ogg


припускати

prypuskáty (romanization)
припусти́ти (perfective)

Uk-припускати.ogg


припущення

prypúščennja (romanization)
припу́щення (genitive)
припу́щення (nominative plural)
припу́щень (genitive plural)

Uk-припущення.ogg


природний

приро́да (pryróda，“自然”) + -ний (-nyj)

Uk-природний.ogg


присвячувати

prysvjáčuvaty (romanization)
присвяти́ти (perfective)


прискорювати

приско́р(ити) (pryskór(yty)) + -ювати (-juvaty)

pryskórjuvaty (romanization)
приско́рити (perfective)

Uk-прискорювати.ogg


пристрій

prýstrij (romanization)
при́строю (genitive)
при́строї (nominative plural)
при́строїв (genitive plural)

Uk-пристрій.ogg


присутній

prysútnij (romanization)
прису́тність (abstract-noun)

Uk-присутній.ogg


приємний

Uk-приємний.ogg


пробувати

来自про́ба (próba)，来自波蘭語 próba。

próbuvaty (romanization)
попро́бувати (perfective)

Uk-пробувати.ogg


провокація

provokácija (romanization)
провока́ції (genitive)
провока́ції (nominative plural)
провока́цій (genitive plural)
провокаці́йний (relational adjective)

Uk-провокація.ogg


прогрес

prohrés (romanization)
прогре́су (genitive)

Uk-прогрес.ogg


продавець

prodavécʹ (romanization)
продавця́ (genitive)
продавці́ (nominative plural)
продавці́в (genitive plural)
продавщи́ця (feminine)

Uk-продавець.ogg


продовження

prodóvžennja (romanization)
продо́вження (genitive)
продо́вження (nominative plural)
продо́вжень (genitive plural)

Uk-продовження.ogg


прозорий

prozóryj (romanization)
прозо́ро
прозо́рість (abstract-noun)

Uk-прозорий.ogg


прозорість

prozóristʹ (romanization)
прозо́рості (genitive)
прозо́рости (genitive)

Uk-прозорість.ogg


промежина

proméžyna (romanization)
проме́жини (genitive)
проме́жини (nominative plural)
проме́жин (genitive plural)


промова

промо́вити (promóvyty) 的動詞派生詞。对比波蘭語 przemowa。

promóva (romanization)
промо́ви (genitive)
промо́ви (nominative plural)
промо́в (genitive plural)

Uk-промова.ogg


пропонувати

proponuváty (romanization)
запропонува́ти (perfective)

Uk-пропонувати.ogg


пророцтво

proróctvo (romanization)
проро́цтва (genitive)
проро́цтва (nominative plural)
проро́цтв (genitive plural)


простирадло

prostyrádlo (romanization)
простира́дла (genitive)
простира́дла (nominative plural)
простира́дл (genitive plural)

Uk-простирадло.ogg


просторий

Uk-просторий.ogg

寬敞的，廣闊的，寬廣的，寬大的


простір

来自原始斯拉夫語 *prostorъ。

próstir (romanization)
про́стору (genitive)
про́стори (nominative plural)
про́сторів (genitive plural)
просторо́вий (relational adjective)

Uk-простір.ogg


протилежний

проти- (proty-) + лежа́ти (ležáty) + -ний (-nyj)

protyléžnyj (romanization)
протиле́жно
протиле́жність (abstract-noun)

Uk-протилежний.ogg


профіль

prófilʹ (romanization)
про́філю (genitive)
про́філі (nominative plural)
про́філів (genitive plural)
про́фільний (relational adjective)

Uk-профіль.ogg


процвітати

procvitáty (romanization)
процвісти́ (perfective)

Uk-процвітати.ogg


прямокутник

来自прями́й (prjamýj，“直的”) + -о- (-o-) + кут (kut，“角度”) + -ник (-nyk)。

prjamokútnyk (romanization)
прямоку́тника (genitive)
прямоку́тники (nominative plural)
прямоку́тників (genitive plural)


психіатрія

psyxiatríja (romanization)
психіатрі́ї (genitive)
психіатри́чний (relational adjective)


публікувати

Uk-публікувати.ogg


пунктуальний

punktuálʹnyj (romanization)
пунктуа́льно
пунктуа́льність (abstract-noun)

Uk-пунктуальний.ogg


путівник

putivnýk (romanization)
путівника́ (genitive)
путівники́ (nominative plural)
путівникі́в (genitive plural)


піаніно

借自意大利語 pianino。


дрон

dron (romanization)
дро́на (genitive)
дро́ни (nominative plural)
дро́нів (genitive plural)


південний

Uk-південний.ogg


півзахисник

pivzaxysnýk (romanization)
півзахисника́ (genitive)
півзахисники́ (nominative plural)
півзахисникі́в (genitive plural)
півзахисни́ця (feminine)


підвищити

під- (pid-) + ви́щий (výščyj，“更高的”) + -ити (-yty)

pidvýščyty (romanization)
підви́щувати (imperfective)

Uk-підвищити.ogg


підводний човен

pidvódnyj čóven (romanization)
підво́дного човна́ (genitive)
підво́дні човни́ (nominative plural)
підво́дних човні́в (genitive plural)


підзаголовок

pidzaholóvok (romanization)
pidzáholovok (romanization)
підзаголо́вка (genitive)
підза́головка (genitive)
підзаголо́вки (nominative plural)
підза́головки (nominative plural)
підзаголо́вків (genitive plural)
підза́головків (genitive plural)


підозра

pidózra (romanization)
підо́зри (genitive)
підо́зри (nominative plural)
підо́зр (genitive plural)


підозрілий

pidozrílyj (romanization)
підозрі́ло
підозрі́лість (abstract-noun)

Uk-підозрілий.ogg


підпис

pídpys (romanization)
пі́дпису (genitive)
пі́дписи (nominative plural)
пі́дписів (genitive plural)

簽字，簽名，花押字，署名


підтримувати

pidtrýmuvaty (romanization)
підтри́мати (perfective)

Uk-підтримувати.ogg


підхід

pidxíd (romanization)
підхо́ду (genitive)
підхо́ди (nominative plural)
підхо́дів (genitive plural)


підшлункова залоза

pidšlunkóva záloza (romanization)
підшлунко́вої за́лози (genitive)
підшлунко́ві за́лози (nominative plural)
підшлунко́вих за́лоз (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-підшлункова залоза.wav


пізно

pízno (romanization)
пізні́ше (comparative)
найпізні́ше (superlative)


пізній

来自原始斯拉夫語 *pozdьnъ。

píznij (romanization)
пізні́ший (comparative)
найпізні́ший (superlative)
пі́зно


піна

来自原始斯拉夫語 *pěna。


піраміда

piramída (romanization)
пірамі́ди (genitive)
пірамі́ди (nominative plural)
пірамі́д (genitive plural)
пірамі́дний (relational adjective)


піранья

借自葡萄牙語 piranha。

piránʹja (romanization)
піра́ньї (genitive)
піра́ньї (nominative plural)
піра́ній (genitive plural)


пісня

繼承自原始斯拉夫語 *pěsnь，改寫為常用結尾-ня (-nja)。

písnja (romanization)
пі́сні (genitive)
пісні́ (nominative plural)
пісе́нь (genitive plural)


піт

來自古東斯拉夫語 потъ (potŭ，“汗”)，來自原始斯拉夫語 *potъ (“汗”)。

pit (romanization)
по́ту (genitive)
поти́ (nominative plural)
поті́в (genitive plural)

Ще бувши ротним, Денис виклав своє ставлення до війни з путінським рашизмом так: «Я вважаю, що ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю, а не йти на якісь подачки від Росії. Нам не потрібна як подарунок земля, що і так належить нам. Це неправильно. Ми повинні відстоювати свою землю і не маємо права віддавати Донбас в жодному разі…»

While still a company commander, Denis laid out his attitude toward the war against Putin's Ruscism thusly: “I think that we are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat, and not go for some handouts from Russia. We do not need as a gift the land that already belongs to us. It is wrong. We must defend our land and have no right to give away the Donbas under any circumstance…”

Šče buvšy rotnym, Denys vyklav svoje stavlennja do vijny z putinsʹkym rašyzmom tak: “Ja vvažaju, ščo my dosytʹ micni, ščob krovʺju i potom vidvojovuvaty našu zemlju, a ne jty na jakisʹ podačky vid Rosiji. Nam ne potribna jak podarunok zemlja, ščo i tak naležytʹ nam. Ce nepravylʹno. My povynni vidstojuvaty svoju zemlju i ne majemo prava viddavaty Donbas v žodnomu razi…”

2022年March23日，Serhij Kovalenko，引 Denys Prokopenko, “«Ми досить міцні, щоб кров’ю і потом відвойовувати нашу землю…» – Герой України Денис Прокопенко ["We are strong enough to reconquer our land, by blood and sweat…" - Hero of Ukraine Denis Prokopenko]”, in АрміяInform，存檔自the original on 2022-04-03:


піхота

繼承自原始斯拉夫語 *pěxota，繼承自原始斯拉夫語 *pěxъ，源自原始印歐語 *pēd-，*ped-的一個變體。與烏克蘭語 под (pod) 同源。

pixóta (romanization)
піхо́ти (genitive)


піца

借自意大利語 pizza。对比俄語 пи́цца (pícca)。

píca (romanization)
пі́ци (genitive)
пі́ци (nominative plural)
піц (genitive plural)


радіостанція

radiostáncija (romanization)
радіоста́нції (genitive)
радіоста́нції (nominative plural)
радіоста́нцій (genitive plural)


радість

rádistʹ (romanization)
ра́дості (genitive)
ра́дости (genitive)
ра́дості (nominative plural)
ра́достей (genitive plural)

Uk-радість.ogg


радіус

rádius (romanization)
ра́діуса (genitive)
ра́діуси (nominative plural)
ра́діусів (genitive plural)


рахунок

raxúnok (romanization)
раху́нка (genitive)
раху́нки (nominative plural)
раху́нків (genitive plural)

Uk-рахунок.ogg


Зеленський

字面上由 зеле́н- (zelén-，зеле́ний (zelényj，“綠色”) 的詞根) + -ський m 單 (-sʹkyj) 組成。等價於波蘭語 Zieloński m 個人 單。

Zelénsʹkyj (romanization)
Зеле́нського (genitive)
Зеле́нські (nominative plural)
Зеле́нських (genitive plural)
Зеле́нська (feminine)

烏克蘭姓氏，Zelenskyy；澤倫斯基，澤連斯基

Володи́мир Олекса́ндрович Зеле́нський

弗拉迪米爾·亞歷山德羅維奇·澤倫斯基


рація

rácija (romanization)
ра́ції (genitive)
ра́ції (nominative plural)
ра́цій (genitive plural)


реакція

來自拉丁語 reāctiō，來自動詞reagō。對照俄語 реа́кция (reákcija)、白俄羅斯語 рэа́кцыя (reákcyja)、波蘭語 reakcja。

reákcija (romanization)
реа́кції (genitive)
реа́кції (nominative plural)
реа́кцій (genitive plural)

Uk-реакція.ogg


реалістичний

realistýčnyj (romanization)
реалісти́чно
реалісти́чність (abstract-noun)

Uk-реалістичний.ogg


ревнивий

Uk-ревнивий.ogg


революційний

Uk-революційний.ogg


регулярний

rehuljárnyj (romanization)
регуля́рно
регуля́рність (abstract-noun)

Uk-регулярний.ogg


резолюція

rezoljúcija (romanization)
резолю́ції (genitive)
резолю́ції (nominative plural)
резолю́цій (genitive plural)

Uk-резолюція.ogg


рекламувати

Uk-рекламувати.ogg


релігійний

релі́гія (relíhija，“宗教”) + -ний (-nyj)

relihíjnyj (romanization)
релігі́йніший (comparative)
релігі́йно
релігі́йність (abstract-noun)

Uk-релігійний.ogg


ремісник

remisnýk (romanization)
ремісника́ (genitive)
ремісники́ (nominative plural)
ремісникі́в (genitive plural)
ремісни́ця (feminine)

Uk-ремісник.ogg


репресія

représija (romanization)
репре́сії (genitive)
репре́сії (nominative plural)
репре́сій (genitive plural)
репреси́вний (relational adjective)


риба

繼承自原始斯拉夫語 *ryba。

rýba (romanization)
ри́би (genitive)
ри́би (nominative plural)
риб (genitive plural)
ри́бний (relational adjective)
ри́б'ячий (relational adjective)


рибка

rýbka (romanization)
ри́бки (genitive)
ри́бки (nominative plural)
ри́бок (genitive plural)


риса

rýsa (romanization)
ри́си (genitive)
ри́си (nominative plural)
рис (genitive plural)


рись

来自原始斯拉夫語 *rysь。

rysʹ (romanization)
ри́сі (genitive)
ри́сі (nominative plural)
ри́сей (genitive plural)


роботодавець

robotodávecʹ (romanization)
роботода́вця (genitive)
роботода́вці (nominative plural)
роботода́вців (genitive plural)

Uk-роботодавець.ogg


родовий

Uk-родовий.ogg


рожевий

借自波蘭語 różowy。

Uk-рожевий.ogg


розвиток

ро́з- (róz-) + вито́к (vytók)。

rózvytok (romanization)
ро́звитку (genitive)
ро́звитки (nominative plural)
ро́звитків (genitive plural)

Uk-розвиток.ogg


роздягати

来自роздягти́ (rozdjahtý) + -а́ти (-áty)。

rozdjaháty (romanization)
роздягти́ (perfective)
роздягну́ти (perfective)

Uk-роздягати.ogg


розділяти

rozdiljáty (romanization)
розділи́ти (perfective)

Uk-розділяти.ogg

共有，共用，分享，分攤，分擔


роззброєння

rozzbrójennja (romanization)
роззбро́єння (genitive)
роззбро́єння (nominative plural)
роззбро́єнь (genitive plural)


розлучення

rozlúčennja (romanization)
розлу́чення (genitive)
розлу́чення (nominative plural)
розлу́чень (genitive plural)

Uk-розлучення.ogg


розмовний

Uk-розмовний.ogg


розмір

rózmir (romanization)
ро́зміру (genitive)
ро́зміри (nominative plural)
ро́змірів (genitive plural)


розповідь

rózpovidʹ (romanization)
ро́зповіді (genitive)
ро́зповіді (nominative plural)
ро́зповідей (genitive plural)

Uk-розповідь.ogg


розпродаж

rozpródaž (romanization)
розпро́дажу (genitive)
розпрода́жний (relational adjective)

Uk-розпродаж.ogg


розтерти

roztérty (romanization)
розтира́ти (imperfective)


розум

来自原始斯拉夫語 *orzumъ。

rózum (romanization)
ро́зуму (genitive)
ро́зуми (nominative plural)
ро́зумів (genitive plural)


розумний

rozúmnyj (romanization)
розумні́ший (comparative)
найрозумні́ший (superlative)
розу́мно

Uk-розумний.ogg


розуміти

来自原始斯拉夫語 *orzuměti。

rozumíty (romanization)
зрозумі́ти (perfective)

Uk-розуміти.ogg


розчарований

rozčaróvanyj (romanization)
розчаро́вано
розчаро́ваність (abstract-noun)


розчарування

rozčaruvánnja (romanization)
розчарува́ння (genitive)
розчарува́ння (nominative plural)
розчарува́нь (genitive plural)


романтичний

romantýčnyj (romanization)
романти́чно
романти́чність (abstract-noun)


русифікація

rusyfikácija (romanization)
русифіка́ції (genitive)


рух

来自原始斯拉夫語 *rȗxъ (“運動”)。

rux (romanization)
ру́ху (genitive)
ру́хи (nominative plural)
ру́хів (genitive plural)


рушниця

rušnýcja (romanization)
рушни́ці (genitive)
рушни́ці (nominative plural)
рушни́ць (genitive plural)


рятувати

rjatuváty (romanization)
врятува́ти (perfective)
урятува́ти (perfective)

Uk-рятувати.ogg


рівний

来自原始斯拉夫語 *orvьnъ。

rívnyj (romanization)
рі́вно
рі́вність (abstract-noun)


рівновага

rivnováha (romanization)
рівнова́ги (genitive)


рівність

rívnistʹ (romanization)
рі́вності (genitive)
рі́вности (genitive)

Uk-рівність.ogg


рідина

ridyná (romanization)
рідини́ (genitive)
ріди́ни (nominative plural)
ріди́н (genitive plural)


рідна мова

rídna móva (romanization)
рі́дної мо́ви (genitive)
рі́дні мо́ви (nominative plural)
рі́дних мо́в (genitive plural)


різниця

riznýcja (romanization)
різни́ці (genitive)
різни́ці (nominative plural)
різни́ць (genitive plural)

Uk-різниця.ogg


різновид

riznóvyd (romanization)
різно́виду (genitive)
різно́види (nominative plural)
різно́видів (genitive plural)

Uk-різновид.ogg

音頻（різнови́д，非標準）


різноманітність

riznomanítnistʹ (romanization)
різномані́тності (genitive)
різномані́тности (genitive)

Uk-різноманітність.ogg


річ

rič (romanization)
ре́чі (genitive)
ре́чі (nominative plural)
рече́й (genitive plural)


рішення

ríšennja (romanization)
рі́шення (genitive)
рі́шення (nominative plural)
рі́шень (genitive plural)

Uk-рішення.ogg


рішучий

rišúčyj (romanization)
рішу́чість (abstract-noun)

Uk-рішучий.ogg


самозванець

samozvánecʹ (romanization)
самозва́нця (genitive)
самозва́нці (nominative plural)
самозва́нців (genitive plural)
самозва́нка (feminine)


самооцінка

samoocínka (romanization)
самооці́нки (genitive)
самооці́нки (nominative plural)
самооці́нок (genitive plural)


самотній

samótnij (romanization)
само́тність (abstract-noun)

Uk-самотній.ogg


самотність

samótnistʹ (romanization)
само́тності (genitive)
само́тности (genitive)

Uk-самотність.ogg


санкція

sánkcija (romanization)
са́нкції (genitive)
са́нкції (nominative plural)
са́нкцій (genitive plural)
санкці́йний (relational adjective)


свербіти

来自原始斯拉夫語 *svьrběti。


свинець

来自原始斯拉夫語 *svinьcь。

svynécʹ (romanization)
свинцю́ (genitive)
свинце́вий (relational adjective)

Uk-свинець.ogg


свобода слова

svobóda slóva (romanization)
свобо́ди сло́ва (genitive)
свобо́ди сло́ва (nominative plural)
свобо́д сло́ва (genitive plural)


священик

свяще́(нний) (svjaščé(nnyj)，“神聖”) + -ник (-nyk)。另一個拼寫свяще́нник (svjaščénnyk) (加 -нн-) 在2019年被認定為官方標準。

свяще́нник (alternative)
svjaščényk (romanization)
свяще́ника (genitive)
свяще́ники (nominative plural)
свяще́ників (genitive plural)

Uk-священик.ogg

свяще́нник (svjaščénnyk)的非標準形式：牧師，教士


свідок

来自原始斯拉夫語 *sъvědъkъ/*sъvědokъ，来自*sъvěděti + *-kъ。对比波蘭語 świadek。

svídok (romanization)
сві́дка (genitive)
сві́дки (nominative plural)
сві́дків (genitive plural)
сві́дка (feminine)


свідок

сві́дка (svídka) 的屬格複數


свідомість

svidómistʹ (romanization)
свідо́мості (genitive)
свідо́мости (genitive)

Uk-свідомість.ogg


свідчення

svídčennja (romanization)
сві́дчення (genitive)
сві́дчення (nominative plural)
сві́дчень (genitive plural)

Uk-свідчення.ogg


свіжий

来自原始斯拉夫語 *svěžь。


світло

svítlo (romanization)
сві́тла (genitive)


світлофор

svitlofór (romanization)
світлофо́ра (genitive)
світлофо́ри (nominative plural)
світлофо́рів (genitive plural)

Uk-світлофор.ogg


світогляд

світ (svit，“世界”) + о́гляд (óhljad) + [具體何詞?] (“观看”)

svitóhljad (romanization)
світо́гляду (genitive)
світо́гляди (nominative plural)
світо́глядів (genitive plural)

Uk-світогляд.ogg


секретар

Uk-секретар.ogg


сексуальна орієнтація

seksuálʹna orijentácija (romanization)
сексуа́льної орієнта́ції (genitive)
сексуа́льні орієнта́ції (nominative plural)
сексуа́льних орієнта́цій (genitive plural)

zh-сексуальна_орієнтація-uk-noun-LEYh8Xtf


селезінка

selezínka (romanization)
селезі́нки (genitive)
селезі́нки (nominative plural)
селезі́нок (genitive plural)


селянство

seljánstvo (romanization)
селя́нства (genitive)

Uk-селянство.ogg


голка

源自原始斯拉夫語 *jьgъla + -ка (-ka)。

hólka (romanization)
го́лки (genitive)
голки́ (nominative plural)
голо́к (genitive plural)


сервер

sérver (romanization)
се́рвера (genitive)
се́рвери (nominative plural)
се́рверів (genitive plural)


середній

Uk-середній.ogg


середній рід

serédnij rid (romanization)
сере́днього ро́ду (genitive)
сере́дні роди́ (nominative plural)
сере́дніх роді́в (genitive plural)


сечовий міхур

sečovýj mixúr (romanization)
сечово́го міхура́ (genitive)
сечові́ міхури́ (nominative plural)
сечови́х міхурі́в (genitive plural)


сидіти

sydíty (romanization)
поси́діти (perfective)


симетрія

symétrija (romanization)
symetríja (romanization)
симе́трії (genitive)
симетрі́ї (genitive)
симе́трії (nominative plural)
симетрі́ї (nominative plural)
симе́трій (genitive plural)
симетрі́й (genitive plural)
симетри́чний (relational adjective)


синонім

synónim (romanization)
сино́німа (genitive)
сино́німи (nominative plural)
сино́німів (genitive plural)


сир

繼承自原始斯拉夫語 *syrъ。

syr (romanization)
си́ру (genitive)
сири́ (nominative plural)
сирі́в (genitive plural)
си́рний (relational adjective)


сирий

来自原始斯拉夫語 *syrъ。


ситий

来自原始斯拉夫語 *sytъ。


сичуг

syčúh (romanization)
сичугу́ (genitive)
сичуги́ (nominative plural)
сичугі́в (genitive plural)


складати

skladáty (romanization)
скла́сти (perfective)

Uk-складати.ogg


складатися

skladátysja (romanization)
скла́стися (perfective)

Uk-складатися.ogg


скоромовка

skoromóvka (romanization)
скоромо́вки (genitive)
скоромо́вки (nominative plural)
скоромо́вок (genitive plural)

Uk-скоромовка.ogg


скорпіон

skorpión (romanization)
скорпіо́на (genitive)
скорпіо́ни (nominative plural)
скорпіо́нів (genitive plural)


скребти

skrebtý (romanization)
поскребти́ (perfective)

Uk-скребти.ogg


скриня

skrýnja (romanization)
скри́ні (genitive)
скри́ні (nominative plural)
скринь (genitive plural)
скри́нька (diminutive)


скромний

来自原始斯拉夫語 *sъkromьnъ。

Uk-скромний.ogg


скумбрія

skúmbrija (romanization)
ску́мбрії (genitive)
ску́мбрії (nominative plural)
ску́мбрій (genitive plural)


скільки

繼承自古東斯拉夫語 колико (koliko)，繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

Uk-скільки.ogg

Скі́льки ма́єте літ?

Скі́льки це ко́штує?


слина

来自原始斯拉夫語 *slina。


словосполучення

slovospolúčennja (romanization)
словосполу́чення (genitive)
словосполу́чення (nominative plural)
словосполу́чень (genitive plural)


словотвір

slovotvír (romanization)
словотво́ру (genitive)


служити

来自原始斯拉夫語 *služiti。

Uk-служити.ogg


слухати

Uk-слухати.ogg


слухняний

来自слух m (slux)。

sluxnjányj (romanization)
слухня́но
слухня́ність (abstract-noun)

Uk-слухняний.ogg


слуховий апарат

sluxovýj aparát (romanization)
слухово́го апара́та (genitive)
слухові́ апара́ти (nominative plural)
слухови́х апара́тів (genitive plural)


сльоза

slʹozá (romanization)
сльози́ (genitive)
сльо́зи (nominative plural)
сліз (genitive plural)


слюсар

sljúsar (romanization)
слю́саря (genitive)
слюсарі́ (nominative plural)
слюсарі́в (genitive plural)
слюса́рний (relational adjective)
слю́сарський (relational adjective)
слюса́рський (relational adjective)


слід

来自原始斯拉夫語 *slědъ。

slid (romanization)
слі́ду (genitive)
сліди́ (nominative plural)
сліді́в (genitive plural)


сліпота

來自сліпи́й (slipýj) + -ота́ (-otá)。對照俄語 слепота́ (slepotá)、白俄羅斯語 слепата́ (sljepatá)、波蘭語 ślepota。

slipotá (romanization)
сліпоти́ (genitive)

Uk-сліпота.ogg

ко́лірна сліпота́


смажити

Uk-смажити.ogg


смартфон

smartfón (romanization)
смартфо́ну (genitive)
смартфо́ни (nominative plural)
смартфо́нів (genitive plural)


смердіти

来自原始斯拉夫語 *smьrdě̀ti，古東斯拉夫語 смьрдѣти (smĭrděti)。


смертний

Uk-смертний.ogg


смуга

smúha (romanization)
сму́ги (genitive)
сму́ги (nominative plural)
смуг (genitive plural)


сміття

smíttja (romanization)
smittjá (romanization)
смі́ття (genitive)
сміття́ (genitive)


сміх

* 来自原始斯拉夫語 *směxъ。

smix (romanization)
смі́ху (genitive)
смі́хи (nominative plural)
смі́хів (genitive plural)


смішний

smišnýj (romanization)
смі́шно
смі́шність (abstract-noun)

Uk-смішний.ogg


снігопад

snihopád (romanization)
снігопа́ду (genitive)
снігопа́ди (nominative plural)
снігопа́дів (genitive plural)


снігур

来自сніг (snih，“雪”)。对比俄語 снеги́рь (snegírʹ)，白俄羅斯語 снягі́р (snjahír)。

snihúr (romanization)
снігура́ (genitive)
снігурі́ (nominative plural)
снігурі́в (genitive plural)


сніданок

snidánok (romanization)
сніда́нку (genitive)
сніда́нки (nominative plural)
сніда́нків (genitive plural)

Uk-сніданок.ogg


сніжинка

snižýnka (romanization)
сніжи́нки (genitive)
сніжи́нки (nominative plural)
сніжи́нок (genitive plural)


сокіл

来自原始斯拉夫語 *sokolъ。

sókil (romanization)
со́кола (genitive)
соко́ли (nominative plural)
соко́лів (genitive plural)
соколи́ний (relational adjective)
соколо́вий (relational adjective)


солідарність

solidárnistʹ (romanization)
соліда́рності (genitive)
соліда́рности (genitive)


сонячний вітер

sónjačnyj víter (romanization)
со́нячного ві́тру (genitive)
со́нячні вітри́ (nominative plural)
со́нячних вітрі́в (genitive plural)


соняшникова олія

sónjašnykova olíja (romanization)
со́няшникової олі́ї (genitive)
со́няшникові олі́ї (nominative plural)
со́няшникових олі́й (genitive plural)


сороковий

Uk-сороковий.ogg


соціологія

sociolóhija (romanization)
соціоло́гії (genitive)
соціологі́чний (relational adjective)


соціолінгвістика

sociolinhvístyka (romanization)
соціолінгві́стики (genitive)
соціолінгвісти́чний (relational adjective)


спати

来自原始斯拉夫語 *sъpati。


спеціальна школа

speciálʹna škóla (romanization)
спеціа́льної шко́ли (genitive)
спеціа́льні шко́ли (nominative plural)
спеціа́льних шкі́л (genitive plural)


сповідь

spóvidʹ (romanization)
спо́віді (genitive)
спо́віді (nominative plural)
спо́відей (genitive plural)

Uk-сповідь.ogg


сповіщення

spovíščennja (romanization)
спові́щення (genitive)
спові́щення (nominative plural)
спові́щень (genitive plural)

Uk-сповіщення.ogg


споживач

spožyváč (romanization)
споживача́ (genitive)
споживачі́ (nominative plural)
споживачі́в (genitive plural)
спожива́чка (feminine)
спожи́вчий (relational adjective)

Uk-споживач.ogg


спокій

spókij (romanization)
спо́кою (genitive)


спокійний

繼承自原始斯拉夫語 *sъpokojьnъ。

Uk-спокійний.ogg


спостерігати

sposteriháty (romanization)
спостерегти́ (perfective)

Uk-спостерігати.ogg


спостерігач

来自спостеріга́ти (sposteriháty，“觀察”) + -ач (-ač)。

sposteriháč (romanization)
спостерігача́ (genitive)
спостерігачі́ (nominative plural)
спостерігачі́в (genitive plural)
спостеріга́чка (feminine)


справедливий

Uk-справедливий.ogg

正義的，公正的，公平的，正直的


справедливість

spravedlývistʹ (romanization)
справедли́вості (genitive)
справедли́вости (genitive)

Uk-справедливість.ogg


Господь

借自古教會斯拉夫語 Господь (Gospodĭ)。

Hospódʹ (romanization)
Го́спода (genitive)


кацап

源自цап (cap，“公山羊”)，带前缀ка- (ka-)，将蓄胡子的俄罗斯男人刻板地比作山羊， 对比каца́р (kacár，“彼得大帝”)。一常见的民间词源理论将该词解释为как-цап (kak-cap，“像公山羊的”)，派生自俄语как (kak，“像”)。
另一合理的词源理论认为其源自土耳其語 kasap (“屠夫”)，源自阿拉伯語 قَصَّاب (qaṣṣāb，“屠夫”)。对比克里米亞韃靼語 къасап (“屠夫”)、烏克蘭語 закаца́пити (zakacápyty，“杀戮”)、保加利亞語 касап (kasap，“屠夫”)和касапин (kasapin，“屠夫”)、塞爾維亞-克羅地亞語 kasap (“屠夫”)和kasapin (“屠夫”)和羅馬尼亞語 casap (“屠夫”)。

kacáp (romanization)
каца́па (genitive)
каца́пи (nominative plural)
каца́пів (genitive plural)
каца́пка (feminine)
каца́пський (relational adjective)
каца́пчик (diminutive)


орк

ork (romanization)
о́рка (genitive)
о́рки (nominative plural)
о́рків (genitive plural)

俄羅斯侵略者（2022年俄羅斯入侵烏克蘭期間的俄羅斯士兵及烏克蘭東部的親俄叛軍士兵）


сприятливий

来自сприя́ти (spryjáty) + -ливий (-lyvyj)。

spryjátlyvyj (romanization)
сприя́тливо
сприя́тливість (abstract-noun)

Uk-сприятливий.ogg


співпрацювати

Uk-співпрацювати.ogg


співчуття

spivčuttjá (romanization)
співчуття́ (genitive)
співчуття́ (nominative plural)
співчутті́в (genitive plural)

Uk-співчуття.ogg


спільний

Uk-спільний.ogg


стадіон

stadión (romanization)
стадіо́ну (genitive)
стадіо́ни (nominative plural)
стадіо́нів (genitive plural)
стадіо́нний (relational adjective)

Uk-стадіон.ogg


старий

来自原始斯拉夫語 *starъ。

starýj (romanization)
ста́рший (comparative)
старі́ший (comparative)
ста́ро


стаття

stattjá (romanization)
статті́ (genitive)
статті́ (nominative plural)
стате́й (genitive plural)


стеля

stélja (romanization)
сте́лі (genitive)
сте́лі (nominative plural)
стель (genitive plural)


стехіометрія

stexiométrija (romanization)
стехіоме́трії (genitive)


стовбур

stóvbur (romanization)
сто́вбура (genitive)
сто́вбури (nominative plural)
сто́вбурів (genitive plural)

Uk-стовбур.ogg


стовп

stovp (romanization)
сто́впа (genitive)
сто́впи (nominative plural)
сто́впів (genitive plural)
сто́впчик (diminutive)
стовпе́ць (diminutive)


столиця

来自原始斯拉夫語 *stolica。

stolýcja (romanization)
столи́ці (genitive)
столи́ці (nominative plural)
столи́ць (genitive plural)

Uk-столиця.ogg


сторінка

storínka (romanization)
сторі́нки (genitive)
сторінки́ (nominative plural)
сторіно́к (genitive plural)

Uk-сторінка.ogg


страва

stráva (romanization)
стра́ви (genitive)
стра́ви (nominative plural)
страв (genitive plural)


стратегія

stratéhija (romanization)
страте́гії (genitive)
страте́гії (nominative plural)
страте́гій (genitive plural)


страхування

straxuvánnja (romanization)
страхува́ння (genitive)
страхува́ння (nominative plural)
страхува́нь (genitive plural)
страхови́й (relational adjective)

Uk-страхування.ogg


стригти

来自原始斯拉夫語 *striťi。

strýhty (romanization)
постри́гти (perfective)

Uk-стригти.ogg


струм

strum (romanization)
стру́му (genitive)
стру́ми (nominative plural)
стру́мів (genitive plural)
струмо́к (diminutive)


стріла

来自原始斯拉夫語 *strěla。

strilá (romanization)
стріли́ (genitive)
стрі́ли (nominative plural)
стріл (genitive plural)


стрілка

strílka (romanization)
стрі́лки (genitive)
стрі́лки (nominative plural)
стрі́лок (genitive plural)

Uk-стрілка.ogg


стріляти

striljáty (romanization)
ви́стрілити (perfective)
стре́льнути (perfective)
стрільну́ти (perfective)

Uk-стріляти.ogg


стрічка

stríčka (romanization)
стрі́чки (genitive)
стрічки́ (nominative plural)
стрічо́к (genitive plural)

Uk-стрічка.ogg


ступінь

来自原始斯拉夫語 *stǫpenь。

stúpinʹ (romanization)
сту́пеня (genitive)
сту́пня (genitive)
сту́пені (nominative plural)
сту́пні (nominative plural)
сту́пенів (genitive plural)
сту́пнів (genitive plural)

Uk-ступінь.ogg


стіл

stil (romanization)
стола́ (genitive)
сто́лу (genitive)
столи́ (nominative plural)
столі́в (genitive plural)


стіна

来自原始斯拉夫語 *stěna。

stiná (romanization)
стіни́ (genitive)
сті́ни (nominative plural)
стін (genitive plural)


суб'єктивний

subʺjektývnyj (romanization)
суб'єкти́вно
суб'єкти́вність (abstract-noun)


субтитри

字幕，субти́тр (subtýtr) 的主格/賓格/呼格複數


суверенний

Uk-суверенний.ogg


суверенітет

suverenitét (romanization)
сувереніте́ту (genitive)


суглоб

suhlób (romanization)
сугло́ба (genitive)
сугло́би (nominative plural)
сугло́бів (genitive plural)


суддя

来自原始斯拉夫語 *sǫdì。

suddjá (romanization)
судді́ (genitive)
су́дді (nominative plural)
су́ддів (genitive plural)


судовий

Uk-судовий.ogg

音頻（судо́вий，非標準）


сузір'я

来自су- (su-) + зоря́ (zorjá) + -'я (-ʺja)。

suzírʺja (romanization)
сузі́р'я (genitive)
сузі́р'я (nominative plural)
сузі́р'їв (genitive plural)


сумнів

súmniv (romanization)
су́мніву (genitive)
су́мніви (nominative plural)
су́мнівів (genitive plural)


сумніватися

sumnivátysja (romanization)
засумніва́тися (perfective)

Uk-сумніватися.ogg


сумісний

sumísnyj (romanization)
сумі́сно
сумі́сність (abstract-noun)

Uk-сумісний.ogg


супроводжувати

Uk-супроводжувати.ogg


сутінки

sútinky (romanization)
су́тінків (genitive)

Uk-сутінки.ogg


суфікс

súfiks (romanization)
су́фікса (genitive)
су́фікси (nominative plural)
су́фіксів (genitive plural)


сухий

来自原始斯拉夫語 *suxъ。

suxýj (romanization)
сухі́ший (comparative)


сухожилля

suxožýllja (romanization)
сухожи́лля (genitive)
сухожи́лля (nominative plural)
сухожи́ль (genitive plural)
сухожи́льний (relational adjective)


суцвіття

sucvíttja (romanization)
суцві́ття (genitive)
суцві́ття (nominative plural)
суцві́ть (genitive plural)

Uk-суцвіття.ogg


сучасний

Uk-сучасний.ogg


сушарка

sušárka (romanization)
суша́рки (genitive)
суша́рки (nominative plural)
суша́рок (genitive plural)

Uk-сушарка.ogg


схвалювати

sxváljuvaty (romanization)
схвали́ти (perfective)

Uk-схвалювати.ogg


схильний

Uk-схильний.ogg


сценарій

scenárij (romanization)
сцена́рію (genitive)
сцена́рії (nominative plural)
сцена́ріїв (genitive plural)


сьомий

来自原始斯拉夫語 *sedmъ。


сюди

来自原始斯拉夫語 *sǫda。


сідати

sidáty (romanization)
сі́сти (perfective)


сільський

Uk-сільський.ogg


сімнадцять

Uk-сімнадцять.ogg


сіно

来自原始斯拉夫語 *sěno。

síno (romanization)
сі́на (genitive)
сіна́ (nominative plural)
сін (genitive plural)


сірка

来自原始斯拉夫語 *sěra + -ка (-ka)。


сірник

sirnýk (romanization)
сірника́ (genitive)
сірники́ (nominative plural)
сірникі́в (genitive plural)


таблиця

tablýcja (romanization)
табли́ці (genitive)
табли́ці (nominative plural)
табли́ць (genitive plural)
табли́чка (diminutive)

Uk-таблиця.ogg


табір

来自捷克語 tábor，来自鄂圖曼土耳其語 طابور (tabur)。

tábir (romanization)
та́бору (genitive)
табори́ (nominative plural)
таборі́в (genitive plural)

концентраці́йний та́бір


талій

{{{1}}}
基于古希臘語 θαλλός (thallós，“綠枝”)（得名于輻射光譜的顏色）， + -ій (-ij)。

tálij (romanization)
та́лію (genitive)
та́лієвий (relational adjective)


талій

та́лія (tálija) 的屬格複數


талія

tálija (romanization)
та́лії (genitive)
та́лії (nominative plural)
та́лій (genitive plural)


танцювати

tancjuváty (romanization)
станцюва́ти (perfective)

Uk-танцювати.ogg


танцюрист

tancjurýst (romanization)
танцюри́ста (genitive)
танцюри́сти (nominative plural)
танцюри́стів (genitive plural)
танцюри́стка (feminine)

舞蹈家，舞蹈演員，跳舞者


твердий

来自原始斯拉夫語 *tvьrdъ。

tverdýj (romanization)
тверді́ший (comparative)
тве́рдо

Uk-твердий.ogg


тверезий

Uk-тверезий.ogg


твій

来自原始斯拉夫語 *tvojь。


твір

твори́ти (tvorýty) 的動詞派生詞。

tvir (romanization)
тво́ру (genitive)
тво́ри (nominative plural)
тво́рів (genitive plural)


телевізор

televízor (romanization)
телеві́зора (genitive)
телеві́зори (nominative plural)
телеві́зорів (genitive plural)

Uk-телевізор.ogg


тематичний

Uk-тематичний.ogg


темний

来自原始斯拉夫語 *tьmьnъ。


теолог

teóloh (romanization)
тео́лога (genitive)
тео́логи (nominative plural)
тео́логів (genitive plural)


теорія

teórija (romanization)
тео́рії (genitive)
тео́рії (nominative plural)
тео́рій (genitive plural)


теплий

来自原始斯拉夫語 *teplъ。


термін

términ (romanization)
те́рміну (genitive)
те́рміни (nominative plural)
те́рмінів (genitive plural)


терміт

termít (romanization)
термі́та (genitive)
термі́ти (nominative plural)
термі́тів (genitive plural)


тероризм

terorýzm (romanization)
терори́зму (genitive)


твоє

твій (tvij) 的主格單數中性

твій (tvij) 的賓格單數中性


твоя

твій (tvij) 的主格單數陰性


твою

твій (tvij) 的賓格陰性單數


твої

твій (tvij) 的屈折：
主格複數

твій (tvij) 的屈折：
非動物賓格複數


москаль

源自Московія (Moskovija)，指12世紀的莫斯科大公國。它最近的負面聯想起源於提到俄羅斯帝國軍隊的士兵，後來普遍適用於蘇聯軍隊和所有俄羅斯人。

moskálʹ (romanization)
москаля́ (genitive)
москалі́ (nominative plural)
москалі́в (genitive plural)
моска́лька (feminine)
моска́льський (relational adjective)

Чи ти ві́риш, що москалі́ з'ї́ли все на́ше са́ло?

你（真的）相信俄羅斯人已經吃掉了我們所有的豬油嗎？

Čy ty víryš, ščo moskalí zʺjíly vse náše sálo?

俄羅斯人；俄羅斯帝國的居民；大俄羅斯人


тимчасовий

Uk-тимчасовий.ogg


тиск

tysk (romanization)
ти́ску (genitive)
ти́ски (nominative plural)
ти́сків (genitive plural)


тисячоліття

tysjačolíttja (romanization)
тисячолі́ття (genitive)
тисячолі́ття (nominative plural)
тисячолі́ть (genitive plural)


товариство

tovarýstvo (romanization)
товари́ства (genitive)
товари́ства (nominative plural)
товари́ств (genitive plural)

Uk-товариство.ogg


товариш

továryš (romanization)
това́риша (genitive)
това́риші (nominative plural)
това́ришів (genitive plural)

Uk-товариш.ogg


товстий

tovstýj (romanization)
то́вщий (comparative)
товсті́ший (comparative)
то́всто

Uk-товстий.ogg


тому

той (toj) 的與格陽性/中性單數


тому

той (toj) 的方位格陽性/中性單數


тополя

繼承自原始斯拉夫語 *topoľa。

topólja (romanization)
топо́лі (genitive)
топо́лі (nominative plural)
топо́ль (genitive plural)


торговий центр

torhóvyj céntr (romanization)
торго́вого це́нтру (genitive)
торго́ві це́нтри (nominative plural)
торго́вих це́нтрів (genitive plural)


тоталітаризм

totalitarýzm (romanization)
тоталітари́зму (genitive)


точка зору

tóčka zóru (romanization)
то́чки зо́ру (genitive)
то́чки зо́ру (nominative plural)
то́чк зо́ру (genitive plural)


травлення

trávlennja (romanization)
тра́влення (genitive)

Uk-травлення.ogg


трагедія

trahédija (romanization)
траге́дії (genitive)
траге́дії (nominative plural)
траге́дій (genitive plural)


традиційний

tradycíjnyj (romanization)
традиці́йно
традиці́йність (abstract-noun)

Uk-традиційний.ogg


традиція

tradýcija (romanization)
тради́ції (genitive)
тради́ції (nominative plural)
тради́цій (genitive plural)

Uk-традиція.ogg


трансгендер

transhénder (romanization)
трансге́ндера (genitive)
трансге́ндери (nominative plural)
трансге́ндерів (genitive plural)
трансге́ндерка (feminine)
трансге́ндерний (relational adjective)


транспорт

經由西歐語言衍生自拉丁語 trānsportāre。

tránsport (romanization)
тра́нспорту (genitive)
тра́нспорти (nominative plural)
тра́нспортів (genitive plural)
тра́нспортний (relational adjective)

Uk-транспорт.ogg


траєкторія

trajektórija (romanization)
траєкто́рії (genitive)
траєкто́рії (nominative plural)
траєкто́рій (genitive plural)


трепанація

trepanácija (romanization)
трепана́ції (genitive)
трепана́ції (nominative plural)
трепана́цій (genitive plural)


третій

来自原始斯拉夫語 *tretь。


трефа

tréfa (romanization)
тре́фи (genitive)
тре́фи (nominative plural)
треф (genitive plural)


тривога

继承自原始斯拉夫語 *trьvoga。

tryvóha (romanization)
триво́ги (genitive)
триво́ги (nominative plural)
триво́г (genitive plural)

Uk-тривога.ogg


тринадцять

Uk-тринадцять.ogg


трохи

tróxy (romanization)
тро́шки (diminutive)
трі́шки (diminutive)


тріска

来自原始斯拉夫語 *trěska。

triská (romanization)
тріски́ (genitive)


тріщина

tríščyna (romanization)
трі́щини (genitive)
трі́щини (nominative plural)
трі́щин (genitive plural)

Uk-тріщина.ogg


туди

来自原始斯拉夫語 *tǫda。


тунель

tunélʹ (romanization)
туне́лю (genitive)
туне́лі (nominative plural)
туне́лів (genitive plural)


тупий

来自原始斯拉夫語 *tǫpъ。


турбота

turbóta (romanization)
турбо́ти (genitive)
турбо́ти (nominative plural)
турбо́т (genitive plural)
турбо́тний (relational adjective)

Uk-турбота.ogg


турецький

туре́цька мо́ва


тхір

txir (romanization)
тхора́ (genitive)
тхори́ (nominative plural)
тхорі́в (genitive plural)
тхо́рик (diminutive)


тягти

tjahtý (romanization)
потягти́ (perfective)

тягти́ (tjahtý) 和 тягну́ти (tjahnúty)、потягти́ (potjahtý)，以及 потягну́ти (potjahnúty) 屬於烏克蘭語中的具體動詞；其對應的抽象動詞分別為 тяга́ти (tjaháty) 和 потяга́ти (potjaháty)。


тінь

tinʹ (romanization)
ті́ні (genitive)
ті́ні (nominative plural)
ті́ней (genitive plural)


тісний

来自原始斯拉夫語 *těsnъ。


тісто

来自原始斯拉夫語 *těsto。


увага

借自波蘭語 uwaga。

uváha (romanization)
ува́ги (genitive)
ува́ги (nominative plural)
ува́г (genitive plural)


умова

来自波蘭語 umowa。

umóva (romanization)
умо́ви (genitive)
умо́ви (nominative plural)
умо́в (genitive plural)


університет

universytét (romanization)
університе́ту (genitive)
університе́ти (nominative plural)
університе́тів (genitive plural)
університе́тський (relational adjective)

Uk-університет.ogg


упевнений

упе́внити 完 (upévnyty) 的被動態形容詞性過去時分詞


упевнений

upévnenyj (romanization)
упе́внено
упе́вненість (abstract-noun)

упе́внений (upévnenyj)（用在輔音之後或句首）和впе́внений (vpévnenyj)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


упередження

uperédžennja (romanization)
упере́дження (genitive)
упере́дження (nominative plural)
упере́джень (genitive plural)


гівно

源自原始斯拉夫語 *govьno。

hivnó (romanization)
гівна́ (genitive)
гівенце́ (diminutive)


гість

源自古東斯拉夫語 гость (gostĭ)，源自原始斯拉夫語 *gostь。

histʹ (romanization)
го́стя (genitive)
го́сті (nominative plural)
госте́й (genitive plural)
го́стя (feminine)


давати

源自原始斯拉夫語 *dāvàti。等同於да́ти (dáty) + -ва́ти (-váty)。

daváty (romanization)
да́ти (perfective)


дати

源自原始斯拉夫語 *dati、原始波羅的-斯拉夫語 *dṓˀtei，源自原始印歐語 *dédeh₃ti (“給”)。

dáty (romanization)
дава́ти (imperfective)


дати

да́та (dáta) 的屈折：
屬格單數

да́та (dáta) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


дев'ять

源自原始斯拉夫語 *devętь，源自原始印歐語 *h₁néwn̥。

дев'ять 後接名詞的屬格複數形式。

де́в'ять сантиме́трів ― dévʺjatʹ santymétriv ― 九公分


дев'ятнадцять

Uk-дев'ятнадцять.ogg

дев'ятнадцять 後接名詞的屬格複數形式。

дев'ятна́дцять сантиме́трів ― devʺjatnádcjatʹ santymétriv ― 十九公分


четвертий

源自古東斯拉夫語 четвьртъ (četvĭrtŭ)，源自原始斯拉夫語 *četvьrtъ (“第四”)。

Uk-четвертий.ogg

о четве́ртій годи́ні


шостий

源自原始斯拉夫語 *šestъ。

о шо́стій годи́ні


одинадцятий

Uk-одинадцятий.ogg


урядовий

Uk-урядовий.ogg


усний

úsnyj (romanization)
у́сно
у́сність (abstract-noun)


успіх

对比俄語 успех (uspex)。

úspix (romanization)
у́спіху (genitive)
у́спіхи (nominative plural)
у́спіхів (genitive plural)


устриця

繼承自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與俄語 у́стрица (ústrica)、白俄羅斯語 ву́стрыца (vústryca) 同源。

ústrycja (romanization)
у́стриці (genitive)
у́стриці (nominative plural)
у́стриць (genitive plural)
у́стричний (relational adjective)

Uk-устриця.ogg


утомлений

Uk-утомлений.ogg

утоми́ти 完 (utomýty) 的被動態形容詞性過去時分詞


утомлений

utómlenyj (romanization)
уто́млено
уто́мленість (abstract-noun)

Uk-утомлений.ogg

сто́млений

累的，疲的，疲倦的，疲累的

уто́млений (utómlenyj)（用在輔音之後或句首）和вто́млений (vtómlenyj)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

累的，疲的，疲倦的，疲累的


уявляти

ujavljáty (romanization)
уяви́ти (perfective)

Uk-уявляти.ogg


федерація

federácija (romanization)
федера́ції (genitive)
федера́ції (nominative plural)
федера́цій (genitive plural)

Uk-федерація.ogg


формальний

formálʹnyj (romanization)
форма́льно
форма́льність (abstract-noun)

Uk-формальний.ogg


фотографія

fotohráfija (romanization)
фотогра́фії (genitive)
фотогра́фії (nominative plural)
фотогра́фій (genitive plural)
фотографі́чний (relational adjective)

Uk-фотографія.ogg


фракція

frákcija (romanization)
фра́кції (genitive)
фра́кції (nominative plural)
фра́кцій (genitive plural)

Uk-фракція.ogg


французький

Uk-французький.ogg


функція

fúnkcija (romanization)
фу́нкції (genitive)
фу́нкції (nominative plural)
фу́нкцій (genitive plural)


фунікулер

funikulér (romanization)
фунікуле́ра (genitive)
фунікуле́ри (nominative plural)
фунікуле́рів (genitive plural)
фунікуле́рний (relational adjective)


фігура

fihúra (romanization)
фігу́ри (genitive)
фігу́ри (nominative plural)
фігу́р (genitive plural)


фізика

fízyka (romanization)
фі́зики (genitive)


філологія

filolóhija (romanization)
філоло́гії (genitive)
філологі́чний (relational adjective)


філософ

filósof (romanization)
філо́софа (genitive)
філо́софи (nominative plural)
філо́софів (genitive plural)


філософія

filosófija (romanization)
філосо́фії (genitive)
філосо́фський (relational adjective)
філософі́чний (relational adjective)


фільтр

filʹtr (romanization)
фі́льтра (genitive)
фі́льтри (nominative plural)
фі́льтрів (genitive plural)


філіжанка

filižánka (romanization)
філіжа́нки (genitive)
філіжа́нки (nominative plural)
філіжа́нок (genitive plural)


фінансувати

finansuváty (romanization)
профінансува́ти (perfective)


фінвал

finvál (romanization)
фінва́ла (genitive)
фінва́ли (nominative plural)
фінва́лів (genitive plural)


фінік

fínik (romanization)
фі́ніка (genitive)
фі́ніки (nominative plural)
фі́ніків (genitive plural)


халепа

xálepa (romanization)
xalépa (romanization)
ха́лепи (genitive)
хале́пи (genitive)
ха́лепи (nominative plural)
хале́пи (nominative plural)
ха́леп (genitive plural)
хале́п (genitive plural)


халіфат

最终源自阿拉伯語 خِلَافَة (ḵilāfa)。對照俄語 халифа́т (xalifát) 與 哈薩克語 халифат (xalifat)。

xalifát (romanization)
халіфа́ту (genitive)
халіфа́ти (nominative plural)
халіфа́тів (genitive plural)


хаос

借自古希臘語 χάος (kháos，“遼闊的鴻溝，虛空”)。


харчування

харчува́ти (xarčuváty) + -а́ння (-ánnja)

xarčuvánnja (romanization)
харчува́ння (genitive)

Uk-харчування.ogg


хвалити

讚揚，稱讚，表揚，誇獎，讚美


хвилина

xvylýna (romanization)
хвили́ни (genitive)
хвили́ни (nominative plural)
хвили́н (genitive plural)
хвили́нка (diminutive)

Uk-хвилина.ogg


хвиля

xvýlja (romanization)
хви́лі (genitive)
хви́лі (nominative plural)
хвиль (genitive plural)


хвиля

来自波蘭語 chwila。


хвороба

xvoróba (romanization)
хворо́би (genitive)
хворо́би (nominative plural)
хворо́б (genitive plural)

Uk-хвороба.ogg


хвіст

来自原始斯拉夫語 *xvostъ。

xvist (romanization)
хвоста́ (genitive)
хвости́ (nominative plural)
хвості́в (genitive plural)


хижак

xyžák (romanization)
хижака́ (genitive)
хижаки́ (nominative plural)
хижакі́в (genitive plural)
хижа́чка (feminine)


хлопець

xlópecʹ (romanization)
хло́пця (genitive)
хло́пці (nominative plural)
хло́пців (genitive plural)

Uk-хлопець.ogg


хмарочос

xmaročós (romanization)
хмарочо́са (genitive)
хмарочо́си (nominative plural)
хмарочо́сів (genitive plural)


хом'як

與俄語 хомя́к (xomják)、白俄羅斯語 хамя́к (xamják)、波蘭語 chomik同源。

xomʺják (romanization)
хом'яка́ (genitive)
хом'яки́ (nominative plural)
хом'які́в (genitive plural)


хрест

xrest (romanization)
хреста́ (genitive)
хрести́ (nominative plural)
хресті́в (genitive plural)
хресто́вий (relational adjective)
хре́сний (relational adjective)


християнство

xrystyjánstvo (romanization)
христия́нства (genitive)
христия́нства (nominative plural)
христия́нств (genitive plural)


хронологія

xronolóhija (romanization)
хроноло́гії (genitive)
хронологі́чний (relational adjective)


хрін

来自原始斯拉夫語 *xrěnъ。

xrin (romanization)
хро́ну (genitive)
хрі́ну (genitive)
хрі́новий (relational adjective)


хтивий

xtývyj (romanization)
хти́во
хти́вість (abstract-noun)


худий

来自原始斯拉夫語 *xudъ。


худнути

xúdnuty (romanization)
сху́днути (perfective)

Uk-худнути.ogg


хуйло

源自 хуй (xuj)。

xujló (romanization)
хуйла́ (genitive)
ху́йла (nominative plural)

Путін хуйло, ла-ла-ла-ла, ла-ла-ла-ла, — лунає згори.

上面傳來「普京是個白痴，啦啦啦啦，啦啦啦啦」的聲音。

Putin xujlo, la-la-la-la, la-la-la-la, — lunaje zhory.

2016年March13日，Ruslan Gorovyi，“Пацани”, in Казки на ніч:


хустка

xústka (romanization)
ху́стки (genitive)
хустки́ (nominative plural)
хусто́к (genitive plural)
ху́сточка (diminutive)
хусти́нка (diminutive)
хусти́ночка (diminutive)
хусти́нонька (diminutive)


хірург

xirúrh (romanization)
хіру́рга (genitive)
хіру́рги (nominative plural)
хіру́ргів (genitive plural)


хірургія

xirurhíja (romanization)
хірургі́ї (genitive)
хірургі́чний (relational adjective)


цариця

carýcja (romanization)
цари́ці (genitive)
цари́ці (nominative plural)
цари́ць (genitive plural)
цар (masculine)


цвях

cvjax (romanization)
цвяха́ (genitive)
цвяхи́ (nominative plural)
цвяхі́в (genitive plural)


цвіркун

cvirkún (romanization)
цвіркуна́ (genitive)
цвіркуни́ (nominative plural)
цвіркуні́в (genitive plural)

Uk-цвіркун.ogg


цегла

céhla (romanization)
це́гли (genitive)
цегляни́й (relational adjective)
цеге́льний (relational adjective)


церква

来自原始斯拉夫語 *cьrky。

cérkva (romanization)
це́ркви (genitive)
церкви́ (nominative plural)
церко́в (genitive plural)
церко́вний (relational adjective)


цивілізація

cyvilizácija (romanization)
цивіліза́ції (genitive)
цивіліза́ції (nominative plural)
цивіліза́цій (genitive plural)
цивілізаці́йний (relational adjective)


цинізм

cynízm (romanization)
цині́зму (genitive)


цукерка

cukérka (romanization)
цуке́рки (genitive)
цуке́рки (nominative plural)
цуке́рок (genitive plural)
цуке́рковий (relational adjective)
цукерко́вий (relational adjective)
цуке́рочка (diminutive)

Uk-цукерка.ogg


цікавий

cikávyj (romanization)
ціка́віший (comparative)
найцікаві́ший (superlative)
ціка́во

Uk-цікавий.ogg


цілісність

cílisnistʹ (romanization)
ці́лісності (genitive)
ці́лісности (genitive)


цінний

cínnyj (romanization)
ці́нно
ці́нність (abstract-noun)

寶貴的，貴重的，有價值的


чавун

čavún (romanization)
чавуна́ (genitive)
чавуни́ (nominative plural)
чавуні́в (genitive plural)


частий

来自原始斯拉夫語 *čęstъ。

částyj (romanization)
часті́ший (comparative)
найчасті́ший (superlative)
ча́сто


частина

častýna (romanization)
части́ни (genitive)
части́ни (nominative plural)
части́н (genitive plural)

Uk-частина.ogg


чверть

čvertʹ (romanization)
чве́рті (genitive)
чве́рти (genitive)
чве́рті (nominative plural)
чве́ртей (genitive plural)


чебрець

čebrécʹ (romanization)
чебрецю́ (genitive)
чебреце́вий (relational adjective)

Uk-чебрець.ogg


чемпіонат

čempionát (romanization)
чемпіона́ту (genitive)
чемпіона́ти (nominative plural)
чемпіона́тів (genitive plural)

Uk-чемпіонат.ogg


черга

čérha (romanization)
čerhá (romanization)
че́рги (genitive)
черги́ (genitive)
че́рги (nominative plural)
черг (genitive plural)
чергови́й (relational adjective)


черевик

čerevýk (romanization)
череви́ка (genitive)
череви́ки (nominative plural)
череви́ків (genitive plural)

Uk-черевик.ogg


чесність

čésnistʹ (romanization)
че́сності (genitive)
че́сности (genitive)


чисельний

число́ (čysló，“數字”) + -ний (-nyj)

čysélʹnyj (romanization)
чисе́льно
чисе́льність (abstract-noun)


числівник

čyslívnyk (romanization)
числі́вника (genitive)
числі́вники (nominative plural)
числі́вників (genitive plural)


чистий

来自原始斯拉夫語 *čistъ。


читання

чита́ти (čytáty，“閱讀”，動詞) + -ння (-nnja)。對照俄語 чте́ние (čténije)、白俄羅斯語 чыта́нне (čytánnje)、波蘭語 czytanie。

čytánnja (romanization)
чита́ння (genitive)
чита́ння (nominative plural)
чита́нь (genitive plural)

чита́ти (čytáty) 的動詞性名詞：讀書，閱讀


чоловічий

来自чолові́к (čolovík) + -ий (-yj)。

Uk-чоловічий.ogg


чорна діра

čórna dirá (romanization)
чо́рної діри́ (genitive)
чо́рні ді́ри (nominative plural)
чо́рних ді́р (genitive plural)
ді́рка (diminutive)


чорногорський

Чорного́рія (Čornohórija) + -ський (-sʹkyj)


чорнозем

čornózem (romanization)
чорно́зему (genitive)
чорно́земи (nominative plural)
чорно́земів (genitive plural)
чорнозе́мний (relational adjective)
чорно́земний (relational adjective)


чотирикутник

čotyrykútnyk (romanization)
чотирику́тника (genitive)
чотирику́тники (nominative plural)
чотирику́тників (genitive plural)

Uk-чотирикутник.ogg


чотириста

Uk-чотириста.ogg


чотирнадцять

Uk-чотирнадцять.ogg


чути

繼承自古東斯拉夫語 чути (čuti)，來自原始斯拉夫語 *čuti，來自原始印歐語 *(s)kewh₁- (“感知”)，英語 show、caution也從此處。與塞爾維亞-克羅地亞語 чути同源。

čúty (romanization)
почу́ти (perfective)


шафа

šáfa (romanization)
ша́фи (genitive)
ша́фи (nominative plural)
шаф (genitive plural)


бубна

búbna (romanization)
бу́бни (genitive)
бу́бни (nominative plural)
бубн (genitive plural)


чирва

čýrva (romanization)
чи́рви (genitive)
чи́рви (nominative plural)
чирв (genitive plural)

紅心，紅桃 （花色 ♥）


думати

源自古東斯拉夫語 думати (dumati)，源自原始斯拉夫語 *dumati；派生自哥特語 𐌳𐍉𐌼𐌾𐌰𐌽 (dōmjan)或原始斯拉夫語 *dъmǫ。

dúmaty (romanization)
поду́мати (perfective)


дід

源自原始斯拉夫語 *dědъ。

did (romanization)
ді́да (genitive)
діди́ (nominative plural)
діді́в (genitive plural)

新年期間馬蘭卡節的啞劇演員

為治療而撒蠟的人（віск зливати (visk zlyvaty)）


дід

源自原始斯拉夫語 *dědъ。

did (romanization)
ді́да (genitive)
діди́ (nominative plural)

平安夜所用的儀式性穀物（сніп (snip)）

平安夜晚餐時放在桌子上方或下面的乾草


сніп

源自原始斯拉夫語 *snopъ。

snip (romanization)
снопа́ (genitive)
снопи́ (nominative plural)
снопі́в (genitive plural)


курва

繼承自古盧森尼亞語 ку́рва (kúrva)。

kúrva (romanization)
ку́рви (genitive)
ку́рви (nominative plural)
курв (genitive plural)


шахи

来自波蘭語 szachy。

šáxy (romanization)
ша́хів (genitive)
ша́ховий (relational adjective)


шахівниця

šaxivnýcja (romanization)
шахівни́ці (genitive)
шахівни́ці (nominative plural)
шахівни́ць (genitive plural)


швидкий

švydkýj (romanization)
шви́дший (comparative)
шви́дко
шви́дкість (abstract-noun)

Uk-швидкий.ogg


швидко

来自швидки́й (švydkýj，“快的，迅速的”，形容词)。

švýdko (romanization)
шви́дше (comparative)
найшви́дше (superlative)


швидкоплинний

шви́дко (švýdko) + пли́нний (plýnnyj)

Uk-швидкоплинний.ogg


швидкість

швидки́й (švydkýj，“快的，迅速的”，形容词) + -ість (-istʹ，构成名词的后缀)。

švýdkistʹ (romanization)
шви́дкості (genitive)
шви́дкости (genitive)
шви́дкості (nominative plural)
шви́дкостей (genitive plural)

Uk-швидкість.ogg


шестірня

šestirnjá (romanization)
шестірні́ (genitive)
шестерні́ (nominative plural)
шестере́нь (genitive plural)


шибениця

šýbenycja (romanization)
ши́бениці (genitive)
ши́бениці (nominative plural)
ши́бениць (genitive plural)


шизофренія

šyzofreníja (romanization)
шизофрені́ї (genitive)


шити

来自原始斯拉夫語 *šiti，来自原始印歐語 *syewH-。


шкала Ріхтера

škalá Ríxtera (romanization)
шкали́ Рі́хтера (genitive)

里氏地震規模，李氏地震分等標準，黎克特制震級


шкіра

škíra (romanization)
шкі́ри (genitive)
шкі́ри (nominative plural)
шкір (genitive plural)
шкі́рний (relational adjective)
шкі́рка (diminutive)


шовінізм

šovinízm (romanization)
шовіні́зму (genitive)


шпигун

špyhún (romanization)
шпигуна́ (genitive)
шпигуни́ (nominative plural)
шпигуні́в (genitive plural)
шпигу́нка (feminine)
шпигу́нський (relational adjective)


штовхати

štovxáty (romanization)
штовхну́ти (perfective)

Uk-штовхати.ogg


штрафувати

štrafuváty (romanization)
оштрафува́ти (perfective)

Uk-штрафувати.ogg


штучний

Uk-штучний.ogg


шукати

šukáty (romanization)
нашука́ти (perfective)


шістдесят дев'ять

同源词有白俄羅斯語 шэ́сцьдзесят дзе́вяць (šéscʹdzjesjat dzjévjacʹ)。


шістнадцять

Uk-шістнадцять.ogg


щасливий

ща́стя (ščástja) + -ли́вий (-lývyj)

ščaslývyj (romanization)
щасли́віший (comparative)
щасли́во

Uk-щасливий.ogg

неща́сний

高興的，愉快的，快樂的，幸福的

нещасли́вий

高興的，愉快的，快樂的，幸福的

高興的，愉快的，快樂的，幸福的


щедрість

ще́дрий (ščédryj) + -ість (-istʹ)

ščédristʹ (romanization)
ще́дрості (genitive)
ще́дрости (genitive)

Uk-щедрість.ogg


щелепа

ščélepa (romanization)
ще́лепи (genitive)
ще́лепи (nominative plural)
ще́леп (genitive plural)


щирий

来自原始斯拉夫語 *ščirъ。

ščýryj (romanization)
щирі́ший (comparative)
щи́ро


щоденник

ščodénnyk (romanization)
щоде́нника (genitive)
щоде́нники (nominative plural)
щоде́нників (genitive plural)

Uk-щоденник.ogg


щока

ščoká (romanization)
щоки́ (genitive)
що́ки (nominative plural)
щік (genitive plural)


щорічний

ščoríčnyj (romanization)
щоро́ку
щорі́чно


щітка

ščítka (romanization)
щі́тки (genitive)
щітки́ (nominative plural)
щіто́к (genitive plural)


юрисдикція

jurysdýkcija (romanization)
юрисди́кції (genitive)
юрисди́кції (nominative plural)
юрисди́кцій (genitive plural)
юрисдикці́йний (relational adjective)


я не знаю

Uk-я не знаю.ogg


яблуко розбрату

jábluko rózbratu (romanization)
я́блука ро́збрату (genitive)
я́блука ро́збрату (nominative plural)
я́блук ро́збрату (genitive plural)


ядерний

Uk-ядерний.ogg

音頻 (я́дерний)


яйцеклітина

jajceklitýna (romanization)
яйцекліти́ни (genitive)
яйцекліти́ни (nominative plural)
яйцекліти́н (genitive plural)


як тільки

що́йно

當，……就，一……就，一經

當，……就，一……就，一經


якість

jákistʹ (romanization)
я́кості (genitive)
я́кости (genitive)
я́кості (nominative plural)
я́костей (genitive plural)


яловичина

jálovyčyna (romanization)
я́ловичини (genitive)

Uk-яловичина.ogg


яничар

janyčár (romanization)
янича́ра (genitive)
янича́ри (nominative plural)
янича́рів (genitive plural)

土耳其新軍，土耳其禁衛軍


японський

Uk-японський.ogg


ясла

jásla (romanization)
я́сел (genitive)
ясе́л (genitive)


яструб

繼承自古盧森尼亞語 ꙗ́струбъ (jástrub)。

jástrub (romanization)
я́струба (genitive)
я́струби (nominative plural)
я́струбів (genitive plural)


ячмінь

jačmínʹ (romanization)
ячменя́ (genitive)


єнот

jenót (romanization)
єно́та (genitive)
єно́ти (nominative plural)
єно́тів (genitive plural)
єно́товий (relational adjective)


єпископ

jepýskop (romanization)
єпи́скопа (genitive)
єпи́скопи (nominative plural)
єпи́скопів (genitive plural)
єпи́скопський (relational adjective)


ідеал

ideál (romanization)
ідеа́лу (genitive)
ідеа́ли (nominative plural)
ідеа́лів (genitive plural)


ідеалізм

idealízm (romanization)
ідеалі́зму (genitive)


ікло

íklo (romanization)
і́кла (genitive)
і́кла (nominative plural)
ікл (genitive plural)


ікона

ikóna (romanization)
іко́ни (genitive)
іко́ни (nominative plural)
іко́н (genitive plural)
іко́нний (relational adjective)


ікра

来自原始斯拉夫語 *jьkra。


іменник

iménnyk (romanization)
іме́нника (genitive)
іме́нники (nominative plural)
іме́нників (genitive plural)

Uk-іменник.ogg


імператриця

imperatrýcja (romanization)
імператри́ці (genitive)
імператри́ці (nominative plural)
імператри́ць (genitive plural)
імпера́тор (masculine)


імперія

impérija (romanization)
імпе́рії (genitive)
імпе́рії (nominative plural)
імпе́рій (genitive plural)
імпе́рський (relational adjective)


імунна система

imúnna systéma (romanization)
іму́нної систе́ми (genitive)
іму́нні систе́ми (nominative plural)
іму́нних систе́м (genitive plural)


інавгурація

inavhurácija (romanization)
інавгура́ції (genitive)
інавгура́ції (nominative plural)
інавгура́цій (genitive plural)
інавгураці́йний (relational adjective)


індекс

índeks (romanization)
і́ндексу (genitive)
і́ндекси (nominative plural)
і́ндексів (genitive plural)


індустріалізація

industrializácija (romanization)
індустріаліза́ції (genitive)
індустріаліза́ції (nominative plural)
індустріаліза́цій (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-індустріалізація.wav


інженер

inženér (romanization)
інжене́ра (genitive)
інжене́ри (nominative plural)
інжене́рів (genitive plural)
інжене́рка (feminine)
інжене́рний (relational adjective)
інжене́рський (relational adjective)

Uk-інженер.ogg


іноземна мова

inozémna móva (romanization)
інозе́мної мо́ви (genitive)
інозе́мні мо́ви (nominative plural)
інозе́мних мо́в (genitive plural)


іноземний

Uk-іноземний.ogg


інститут

instytút (romanization)
інститу́ту (genitive)
інститу́ти (nominative plural)
інститу́тів (genitive plural)

Uk-інститут.ogg


інструкція

instrúkcija (romanization)
інстру́кції (genitive)
інстру́кції (nominative plural)
інстру́кцій (genitive plural)

Uk-інструкція.ogg


інструмент

instrumént (romanization)
інструме́нта (genitive)
інструме́нти (nominative plural)
інструме́нтів (genitive plural)

Uk-інструмент.ogg


інструмент

instrumént (romanization)
інструме́нту (genitive)

Uk-інструмент.ogg


інтелігенція

intelihéncija (romanization)
інтеліге́нції (genitive)

Uk-інтелігенція.ogg


інтенсивний

Uk-інтенсивний.ogg


інфляція

infljácija (romanization)
інфля́ції (genitive)
інфляці́йний (relational adjective)

Uk-інфляція.ogg


інформатика

informátyka (romanization)
інформа́тики (genitive)


інцидент

incydént (romanization)
інциде́нту (genitive)
інциде́нти (nominative plural)
інциде́нтів (genitive plural)

Uk-інцидент.ogg


іпотека

ipotéka (romanization)
іпоте́ки (genitive)
іпоте́ки (nominative plural)
іпоте́к (genitive plural)


ірландець

irlándecʹ (romanization)
ірла́ндця (genitive)
ірла́ндці (nominative plural)
ірла́ндців (genitive plural)
ірла́ндка (feminine)


іскра

来自原始斯拉夫語 *jьskra。

ískra (romanization)
і́скри (genitive)
і́скри (nominative plural)
і́скор (genitive plural)
іскрови́й (relational adjective)
і́скорка (diminutive)


ісламський

ісла́м (islám) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 исла́мский (islámskij)、白俄羅斯語 ісла́мскі (islámski)、波蘭語 islamski。


існувати

Uk-існувати.ogg


існуючий

існува́ти (isnuváty) 的現在時主動態非完整體分詞


істерія

isteríja (romanization)
істері́ї (genitive)


історичний

Uk-історичний.ogg


історія

istórija (romanization)
істо́рії (genitive)
істо́рії (nominative plural)
істо́рій (genitive plural)

Uk-історія.ogg


італійський

Іта́лія (Itálija) + -і́йський (-íjsʹkyj)

Uk-італійський.ogg

італі́йська мо́ва


ієрархія

ijerárxija (romanization)
ієра́рхії (genitive)
ієра́рхії (nominative plural)
ієра́рхій (genitive plural)
ієрархі́чний (relational adjective)


їдальня

jidálʹnja (romanization)
їда́льні (genitive)
їда́льні (nominative plural)
їда́лень (genitive plural)

Uk-їдальня.ogg


їстівний

来自古東斯拉夫語 ѣстовьнꙑи (jěstovĭnyi)。

Uk-їстівний.ogg


їх

вони́ (voný) 的屬格

вони́ (voný) 的賓格


ґедзь

gedzʹ (romanization)
ґе́дзя (genitive)
ґе́дзі (nominative plural)
ґе́дзів (genitive plural)
ґе́дзик (diminutive)


ґей

gej (romanization)
ґе́я (genitive)
ґе́ї (nominative plural)
ґе́їв (genitive plural)


зле

злий (zlij) 的主格/賓格中性


колиска

kolýska (romanization)
коли́ски (genitive)
коли́ски (nominative plural)
коли́ск (genitive plural)

Uk-колиска.ogg


застудити

源自за- (za-) + студи́ти (studýty)。對照俄語 застуди́ть (zastudítʹ)、白俄羅斯語 застудзі́ць (zastudzícʹ)。

zastudýty (romanization)
засту́джувати (imperfective)


мева

méva (romanization)
ме́ви (genitive)
ме́ви (nominative plural)
мев (genitive plural)


мигдаль

myhdálʹ (romanization)
мигда́ля (genitive)
мигда́лі (nominative plural)
мигда́лів (genitive plural)


бога

бог (boh) 的屬格/賓格單數


ваше

ваш (vaš) 的主格/賓格單數中性


морожене

源自моро́жений (moróženyj，“凍結的”)，源自моро́зити (morózyty，“凍結”)。

moróžene (romanization)
моро́женя (genitive)


губи

參見губа́ (hubá)。

губа́ (hubá) 的屬格單數


губи

參見губа́ (hubá)。

губа́ (hubá) 的主格/賓格/呼格複數


губи

參見губа́ (hubá)。

húby (romanization)
губ (genitive)
губі́в (genitive)

гриби́ m 複 (hrybý)之同義詞。


губи

請參閲主詞條的词源章節。

губи́ти 非完 (hubýty) 的第二人稱單數命令式


животе

живі́т (žyvít) 的呼格單數


законе

зако́н (zakón) 的呼格單數


кори

請參閲主詞條的词源章節。

кора́ (korá) 的屬格單數


кори

請參閲主詞條的词源章節。

кори́ти 非完 (korýty) 的第二人稱單數命令式


ним

він (vin) 的工具格

воно́ (vonó) 的工具格


пака

páka (romanization)
па́ки (genitive)
па́ки (nominative plural)
пак (genitive plural)


Рівне

Rívne (romanization)
Рі́вного (genitive)
рі́вненський (relational adjective)

羅夫諾（城市名，位於烏克蘭）


Сєвєродонецьк

借自俄語 Северодоне́цк m (Severodonéck)，源自 Се́верский Доне́ц m (Séverskij Donéc，河流名) + -ск m (-sk)。

Sjevjerodonécʹk (romanization)
Сєвєродоне́цька (genitive)
сєвєродоне́цький (relational adjective)

Uk-Сєвєродонецьк.ogg

北頓涅茨克（城市名，位於烏克蘭盧甘斯克州）


Черкаси

Čerkásy (romanization)
Черка́с (genitive)
черка́ський (relational adjective)

Uk-Черкаси.ogg

切爾卡瑟（城市名，位於烏克蘭）


Енергодар

ене́ргія (enérhija，“能源”) + -о- (-o-) + дар (dar，“禮物”)，作为扎波罗热热电站（及後來的扎波罗热核电站）工人的城镇而命名。

Enerhodár (romanization)
Енергода́ру (genitive)
енергода́рський (relational adjective)

埃涅爾戈達爾（城市名，位於烏克蘭扎波羅熱州）


Миколаїв

Mykolájiv (romanization)
Микола́єва (genitive)
микола́ївський (relational adjective)

Uk-Миколаїв.ogg

尼古拉耶夫（城市名，位於烏克蘭）


Ужгород

Úžhorod (romanization)
У́жгорода (genitive)
у́жгородський (relational adjective)

Uk-Ужгород.ogg

乌日霍罗德（城市，行政中心名，位於烏克蘭外喀爾巴阡州）


Луцьк

Lucʹk (romanization)
Лу́цька (genitive)
лу́цький (relational adjective)

盧茨克（城市，行政中心名，位於烏克蘭沃倫州）


їдиш

借自意第緒語 ייִדיש (yidish)。


правду

пра́вда (právda) 的賓格單數


іврит

借自希伯來語 עִבְרִית (ivrít)。

ivrýt (romanization)
іври́ту (genitive)
іври́тський (relational adjective)


гусениця

繼承自原始斯拉夫語 *ǫsěnica。

húsenycja (romanization)
гу́сениці (genitive)
гу́сениці (nominative plural)
гу́сениць (genitive plural)
гу́сеничний (relational adjective)

Uk-гусениця.ogg


гусениця

繼承自原始斯拉夫語 *ǫsěnica。

Uk-гусениця.ogg


пут

пу́то (púto) 的屬格複數


пива

пи́во (pývo) 的屬格單數


фенхель

fénxelʹ (romanization)
фе́нхелю (genitive)


від-

繼承自原始斯拉夫語 *otъ-；參見*otъ。


руський

繼承自古東斯拉夫語 русьскъ (rusĭskŭ)。等價於 русь (rusʹ) + -ський (-sʹkyj)。

Uk-руський.ogg

羅斯的 （與羅斯或基輔羅斯有關的）

ру́ська земля́

羅斯的土地，东斯拉夫人的土地


Держдума

Держа́вна ду́ма (Deržávna dúma) 的首字母縮略詞，同時也是仿譯自俄語 Госду́ма (Gosdúma)。

Derždúma (romanization)
Держду́ми (genitive)

國家杜馬 （俄羅斯議會下院）


Московія

Moskóvija (romanization)
Моско́вії (genitive)


росіянка

rosijánka (romanization)
росія́нки (genitive)
росія́нки (nominative plural)
росія́нок (genitive plural)
росія́нин (masculine)

вона́ росія́нка


росіянин

rosijányn (romanization)
росія́нина (genitive)
росія́ни (nominative plural)
росія́н (genitive plural)
росія́нка (feminine)

Uk-росіянин.ogg

він росія́нин


країни

краї́на (krajína) 的屈折：
屬格單數

краї́на (krajína) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


Європи

Євро́па (Jevrópa) 的屬格單數


боснійський

源自 Бо́снія (Bósnija) + -ський (-sʹkyj)。

босні́йська мо́ва


Іванко

Ivánko (romanization)
Іва́нка (genitive)
Іва́нка (nominative plural)
Іва́нк (genitive plural)

男性人名 Іван (Ivan) 的指小詞，Ivanko，，等價於英語Johnny


Андрійко

Andríjko (romanization)
Андрі́йка (genitive)
Андрі́йка (nominative plural)
Андрі́йк (genitive plural)

Андрі́й (Andríj)的愛稱、指小詞


Єгор

與白俄羅斯語 Яго́р (Jahór) 和俄語 Его́р (Jegór) 同源。

Jehór (romanization)
Єго́ра (genitive)
Єго́ри (nominative plural)
Єго́рів (genitive plural)


єдваб

借自波蘭語 jedwab。

jedváb (romanization)
єдва́ба (genitive)
єдва́би (nominative plural)
єдва́бів (genitive plural)


їден

繼承自原始斯拉夫語 *edьnъ，最終繼承自原始印歐語 *óynos (“一”)。

jidén (romanization)
їдна́ (feminine)
їдне́ (neuter)
їдне́нький

оди́н (odýn)的另一種寫法


ґвара

借自波蘭語 gwara。

gvára (romanization)
ґва́ри (genitive)
ґва́ри (nominative plural)
ґвар (genitive plural)

一種語言的子方言（尤指波蘭語）

在利沃夫使用的這種子方言：льві́вська ґва́ра (lʹvívsʹka gvára)


ґвинт

gvynt (romanization)
ґви́нта (genitive)
ґви́нти (nominative plural)
ґви́нтів (genitive plural)
ґвинтови́й (relational adjective)
ґви́нтик (diminutive)

гвинт (hvynt)的另一種寫法


гвинт

hvynt (romanization)
гви́нта (genitive)
гви́нти (nominative plural)
гви́нтів (genitive plural)


инший

і́нший (ínšyj)的另一種寫法


ірод

源自 І́род (Írod，“希律，希律王”)。

írod (romanization)
і́рода (genitive)
і́роди (nominative plural)
і́родів (genitive plural)


ирід

ýrid (romanization)
и́рода (genitive)
и́роди (nominative plural)
и́родів (genitive plural)

і́род (írod)的另一種寫法


щоночі

源自 що- (ščo-) + но́чі (nóči)，ніч (nič，“夜晚”)的屬格。


ночі

ніч (nič) 的屈折：
屬格/與格/方位格單數

ніч (nič) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


що-

構成副詞和形容詞，表示在每個給定的時間段内發生的情況 副詞

що- (ščo-) + ра́нку (ránku) → щора́нку (ščoránku，“每個早晨”)

що- (ščo-) + дня (dnja) → щодня́ (ščodnjá，“每天，每日”)

що- (ščo-) + ти́жня (týžnja) → щоти́жня (ščotýžnja，“每週”)

構成副詞和形容詞，表示在每個給定的時間段内發生的情況 形容詞

щоде́нний (ščodénnyj，“每日的”)

щомі́сячний (ščomísjačnyj，“每月的”)

щорі́чний (ščoríčnyj，“每年的”)


щомісячний

源自 що- (ščo-) + мі́сячний (mísjačnyj)。對照白俄羅斯語 штоме́сячны (štomjésjačny) 和波蘭語 comiesięczny。

ščomísjačnyj (romanization)
щомі́сячно
щомі́сяця


щоденний

源自 що- (ščo-) + де́нний (dénnyj)。對照白俄羅斯語 штодзённы (štodzjonny) 和波蘭語 codzienny。

Uk-щоденний.ogg


щотижня

源自 що- (ščo-) + ти́жня (týžnja)，ти́ждень m (týždenʹ，“星期，週”)的屬格單數。


тижня

ти́ждень (týždenʹ) 的屬格單數


щодня

源自 що (ščo) + дня (dnja，“日”)。對照波蘭語 co dnia。


щоранку

源自 що- (ščo-) + ра́нку (ránku)，ра́нок (ránok，“早晨”)的屬格單數。


ранку

ра́нок (ránok) 的屈折：
屬格單數

ра́нок (ránok) 的屈折：
與格單數

ра́нок (ránok) 的屈折：
方位格單數

ра́нок (ránok) 的屈折：
呼格單數


щовечора

源自 що- (ščo-) + ве́чора (véčora)，ве́чір (véčir，“晚上”)的屬格單數。對照波蘭語 co wieczór。


вечора

ве́чір (véčir) 的屬格單數


щотижневий

що- (ščo-) + ти́ждень (týždenʹ，“週，星期”) + -е́вий (-évyj)


щороку

源自 що- (ščo-) + ро́ку (róku)，рік (rik，“年”)的屬格單數。


авіаудар

aviaudár (romanization)
авіауда́ру (genitive)
авіауда́ри (nominative plural)
авіауда́рів (genitive plural)


аварка

avárka (romanization)
ава́рки (genitive)
ава́рки (nominative plural)
ава́рок (genitive plural)
ава́рець (masculine)


литовець

源自 Литва́ (Lytvá) + -ець (-ecʹ)。對照俄語 лито́вец (litóvec)、白俄羅斯語 літо́вец (litóvjec)。

lytóvecʹ (romanization)
лито́вця (genitive)
лито́вці (nominative plural)
лито́вців (genitive plural)
лито́вка (feminine)


мобілізувати

借自波蘭語 mobilizować，源自 法語 mobiliser + -увати (-uvaty)。 對照俄語 мобилизова́ть (mobilizovátʹ)、白俄羅斯語 мабілізава́ць (mabilizavácʹ)。

mobilizuváty (romanization)
мобілізо́вувати^([rare]) (imperfective)


демілітаризація

與俄語 демилитариза́ция (demilitarizácija) 和波蘭語 demilitaryzacja同源。

demilitaryzácija (romanization)
демілітариза́ції (genitive)


спецоперація

спеціа́льна опера́ція (speciálʹna operácija，“特種作戰”) 的首字母縮略詞。對照俄語 спецопера́ция (specoperácija)。

specoperácija (romanization)
спецопера́ції (genitive)
спецопера́ції (nominative plural)
спецопера́цій (genitive plural)


мілітаризація

與俄語 милитариза́ция (militarizácija)、白俄羅斯語 мілітарыза́цыя (militaryzácyja) 和波蘭語 militaryzacja同源。

militaryzácija (romanization)
мілітариза́ції (genitive)


кавалерія

借自法語 cavalerie，源自意大利語 cavalleria。對照俄語 кавале́рия (kavalérija)、白俄羅斯語 кавале́рыя (kavaljéryja)、波蘭語 kawaleria。

kavalérija (romanization)
кавале́рії (genitive)
кавалері́йський (relational adjective)


кіннота

源自 кі́нний (kínnyj) + -о́та (-óta)。

kinnóta (romanization)
кінно́ти (genitive)


року

рік (rik) 的屈折：
屬格單數

рік (rik) 的屈折：
與格單數

рік (rik) 的屈折：
呼格單數


фейк

fejk (romanization)
фе́йку (genitive)
фе́йки (nominative plural)
фе́йків (genitive plural)
фе́йковий (relational adjective)


радій

rádij (romanization)
ра́дію (genitive)
ра́дієвий (relational adjective)


радій

ра́дий (rádyj) 的與格/方位格陰性單數


радій

раді́ти (radíty) 的第二人稱單數命令式


теннессин

tennessýn (romanization)
теннесси́ну (genitive)


Гамбург

Hámburh (romanization)
Га́мбурга (genitive)
га́мбурзький (relational adjective)

漢堡（城市名，位於德國）


воротар

源自 воро́та (voróta) + -а́р (-ár)。與白俄羅斯語 варата́р (varatár)、俄語 врата́рь (vratárʹ)同源。

vorotár (romanization)
воротаря́ (genitive)
воротарі́ (nominative plural)
воротарі́в (genitive plural)

Uk-воротар.ogg


блідий

繼承自原始斯拉夫語 *blědъ。


невидимість

неви́димий (nevýdymyj，“不可見的”) + -ість (-istʹ，構成名詞的後綴)。

nevýdymistʹ (romanization)
неви́димості (genitive)
неви́димости (genitive)

Uk-невидимість.ogg


видимість

ви́димий (výdymyj，“可見的”) + -ість (-istʹ，構成名詞的後綴)。對照俄語 ви́димость (vídimostʹ)。

výdymistʹ (romanization)
ви́димості (genitive)
ви́димости (genitive)

Uk-видимість.ogg


ілюзія

源自拉丁語 illūsiō。對照俄語 иллю́зия (illjúzija)、波蘭語 iluzja。

iljúzija (romanization)
ілю́зії (genitive)
ілю́зії (nominative plural)
ілю́зій (genitive plural)


вохра

經由波蘭語 ochra 借自拉丁語 ochra，最终源自古希臘語 ὤχρα (ṓkhra)。


віддаль

可能源自від- (vid-) + даль (dalʹ)，也可能是віддали́ти (viddalýty) 的動詞派生詞。

víddalʹ (romanization)
ві́ддалі (genitive)
ві́ддалі (nominative plural)
ві́ддалей (genitive plural)

Uk-віддаль.ogg


єрь

借自古教會斯拉夫語 ѥрь (jerĭ)。

jer (romanization)
є́рі (genitive)
є́рі (nominative plural)
є́рей (genitive plural)

字母 Ь ь 的名稱，現在稱作 мягки́й знак (mjahkýj znak，“軟音符號”)

同類詞：є́рик (jéryk)


єна

借自日語 円 (en)。

jéna (romanization)
є́ни (genitive)
є́ни (nominative plural)
єн (genitive plural)


Іосифъ

Iósyf (romanization)
Іо́сифа (genitive)
Іо́сифи (nominative plural)

Йо́сип (Jósyp)的已棄用拼寫

Йо́сиф (Jósyf)的已棄用拼寫

Іо́сип (Iósyp)的已棄用拼寫

О́сип (Ósyp)的已棄用拼寫


юдаїзм

借自古希臘語 Ἰουδαϊσμός (Ioudaïsmós)。對照俄語 иудаи́зм (iudaízm)、白俄羅斯語 іўдаі́зм (iŭdaízm)、波蘭語 judaizm。

judajízm (romanization)
юдаї́зму (genitive)


іудаїзм

iudajízm (romanization)
іудаї́зму (genitive)

юдаї́зм (judajízm)的另一種寫法: 猶太教


мощі

借自古教會斯拉夫語 мощи (mošti)，мошть (moštĭ) 的複數，源自原始斯拉夫語 *mȍťь。міць (micʹ)和міч (mič) 的同源對似詞。


сіонізм

源自 Сіо́н (Sión) + -ізм (-izm)。對照俄語 сиони́зм (sionízm)、白俄羅斯語 сіяні́зм (sijanízm)、波蘭語 syjonizm。

sionízm (romanization)
сіоні́зму (genitive)


напівбог

napivbóh (romanization)
напівбо́га (genitive)
напівбоги́ (nominative plural)
напівбогі́в (genitive plural)
напівбоги́ня (feminine)


юний

借自古教會斯拉夫語 юнъ (junŭ)，源自原始斯拉夫語 *junъ。


Югославія

Juhoslávija (romanization)
Югосла́вії (genitive)

南斯拉夫（前國家名，位於東南歐的巴爾幹半島）


Юґославія

Jugoslávija (romanization)
Юґосла́вії (genitive)

Югосла́вія (Juhoslávija)的另一種寫法


косар

kosár (romanization)
коса́ря (genitive)
коса́рі (nominative plural)
коса́рів (genitive plural)


косар

盲蛛（蛛形綱底下的一個目，陸生無毒，腿通常很長）


синка

сино́к (synók) 的屬格/賓格單數


абвер

ábver (romanization)
а́бверу (genitive)
а́бверівський (relational adjective)

阿勃維爾 （1921年至1944年間的德國軍事情報機構）


ссав

сса́ти (ssáty) 的過去時陽性單數


сідло

繼承自原始斯拉夫語 *sedъlo。

sidló (romanization)
сідла́ (genitive)
сі́дла (nominative plural)
сідл (genitive plural)


тезко

tézko (romanization)
те́зка (genitive)
те́зки (nominative plural)
те́зків (genitive plural)
те́зка (feminine)


упосля

потім

然後，後來，不久後，過了一會兒

пізніше

然後，後來，不久後，過了一會兒

згодом

然後，後來，不久後，過了一會兒

然後，後來，不久後，過了一會兒


ґвалт

繼承自、、，經由古波蘭語 gwałt (波蘭語 gwałt)，源自中古高地德語 gewalt (“力量”)。

gvalt (romanization)
ґва́лту (genitive)
ґва́лти (nominative plural)
ґва́лтів (genitive plural)


цибуля

繼承自古盧森尼亞語 цыбу́лѧ, цибу́лѧ (cybúlja, cibúlja)，源自古波蘭語 cybula，源自中古高地德語 zibolle, zebülle, zwibole，源自晚期拉丁語 cepulla，源自拉丁語 cepa。

cybúlja (romanization)
цибу́лі (genitive)
цибу́лі (nominative plural)
цибу́ль (genitive plural)
цибуле́вий (relational adjective)
цибу́льний (relational adjective)
цибу́ляний (relational adjective)
цибу́лька (diminutive)

цибули́на

帶有厚凸面玻璃和凸面背面的懷錶

帶有厚凸面玻璃和凸面背面的懷錶


абсолютний

абсолю́т (absoljút) + -ний (-nyj)。和俄語 абсолю́тный (absoljútnyj)、白俄羅斯語 абсалю́тны (absaljútny)、波蘭語 absolutny 同源。

Uk-абсолютний.ogg


абстрактний

可分析為 абстра́кт (abstrákt) + -ний (-nyj)。對照俄語 абстра́ктный (abstráktnyj)、白俄羅斯語 абстра́ктны (abstráktny)、波蘭語 abstrakcyjny。

abstráktnyj (romanization)
абстрактні́ший (comparative)
абстра́ктно


абсурдний

源自 абсу́рд (absúrd) + -ний (-nyj)。對照俄語 абсу́рдный (absúrdnyj)。

Uk-абсурдний.ogg


аварійний

源自 ава́рія f (avárija) + -ний (-nyj)。對照俄語 авари́йный (avaríjnyj)、白俄羅斯語 авары́йны (avarýjny)、波蘭語 awaryjny。


авгіїв

ávhijiv (romanization)
avhíjiv (romanization)

儘管 авгі́їв 更接近希臘語的原始形式，а́вгіїв 被認為是書面規範。


авіаційний

源自 авіа́ція (aviácija) + -ний (-nyj)。對照俄語 авиацио́нный (aviaciónnyj)、白俄羅斯語 авіяцы́йны (avijacýjny)、波蘭語 awiacyjny。

航空的，航空學的，航天的，飛行器的

авіаці́йна промисло́вість

авіаці́йний заво́д

авіаці́йний уда́р


автентичний

源自 拉丁語 authenticus + -ний (-nyj)。對照俄語 аутенти́чный (autentíčnyj)、白俄羅斯語 аўтэнты́чны (aŭtentýčny)、波蘭語 autentyczny。

avtentýčnyj (romanization)
автенти́чність (abstract-noun)

Uk-автентичний.ogg


автобіографічний

源自 автобіогра́фія (avtobiohráfija) + -і́чний (-íčnyj)。對照俄語 автобиографи́чный (avtobiografíčnyj) 和 автобиографи́ческий (avtobiografíčeskij)、白俄羅斯語 аўтабіяграфі́чны (aŭtabijahrafíčny)、波蘭語 autobiograficzny。

avtobiohrafíčnyj (romanization)
автобіографі́чно
автобіографі́чність (abstract-noun)

Uk-автобіографічний.ogg


італомовний

源自 італ(і́йський) (ital(íjsʹkyj)，“意大利的”) + -о- (-o-) + мо́ва (móva，“語言”) + -ний (-nyj)

以意大利語書寫或口語表達的


ймовірний

源自 йму (jmu，йня́ти (jnjáty) 的現在時形式) + ві́ра (víra，“信念，信任”) + -ний (-nyj)。

jmovírnyj (romanization)
ймові́рно
ймові́рність (abstract-noun)

Uk-ймовірний.ogg

імові́рний (imovírnyj)的另一種寫法


йорданський

源自 Йорда́н (Jordán) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 иорда́нский (iordánskij)、白俄羅斯語 іарда́нскі (iardánski)。


ювелірний

源自 ювелі́р m (juvelír，“珠寶商”) + -ний (-nyj)。對照俄語 ювели́рный (juvelírnyj)、白俄羅斯語 ювелі́рны (juvjelírny)。

Uk-ювелірний.ogg


юнацький

源自 юна́к (junák) + -цький (-cʹkyj)。對照白俄羅斯語 юна́цкі (junácki)、波蘭語 junacki。

Uk-юнацький.ogg

青年的，少年的，青少年的

юна́цька кома́нда

юна́цький турні́р

юна́цький чемпіона́т


ударом

уда́р (udár) 的工具格單數


ударами

уда́р (udár) 的工具格複數


вигукнути

源自 ви́- (vý-) + гукну́ти (huknúty)。

výhuknuty (romanization)
вигу́кувати (imperfective)

Uk-вигукнути.ogg


виникнути

源自 ви́- (vý-) + ни́кнути 非完 (nýknuty)。對照白俄羅斯語 вы́нікнуць (výniknucʹ)、波蘭語 wyniknąć。

výnyknuty (romanization)
виника́ти (imperfective)

Uk-виникнути.ogg


ввімкнути

vvimknúty (romanization)
вмика́ти (imperfective)

Uk-ввімкнути.ogg

ввімкну́ти (vvimknúty)（用在元音之後）和увімкну́ти (uvimknúty)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

打開（將開關轉到「開」的位置）

啟用。啟動，開通（電子或機械設備的功能）


увімкнути

uvimknúty (romanization)
умика́ти (imperfective)

打開（將開關轉到「開」的位置）

啟用。啟動，開通（電子或機械設備的功能）


досягнути

源自 до- (do-) + сягну́ти (sjahnúty) 或 досяга́ти (dosjaháty) + -ну́ти (-núty)。對照俄語 досягну́ть (dosjagnútʹ)、白俄羅斯語 дасягну́ць (dasjahnúcʹ)、波蘭語 dosięgnąć。

dosjahnúty (romanization)
досяга́ти (imperfective)

Uk-досягнути.ogg


тягнути

繼承自原始斯拉夫語 *tęgnǫti。

tjahnúty (romanization)
потягну́ти (perfective)

Uk-тягнути.ogg

тягну́ти (tjahnúty) 和 тягти́ (tjahtý)、потягну́ти (potjahnúty)，以及 потягти́ (potjahtý) 屬於烏克蘭語中的具體動詞；其對應的抽象動詞分別為 тяга́ти (tjaháty) 和 потяга́ти (potjaháty)。


привернути

pryvernúty (romanization)
приверта́ти (imperfective)

Uk-привернути.ogg

приверну́ти ува́гу


вторгнутися

源自 вторга́тися (vtorhátysja) + -нути (-nuty)。對照俄語 вто́ргнуться (vtórgnutʹsja)。

vtórhnutysja (romanization)
вторга́тися (imperfective)


потерпіти

源自 по- (po-) + терпі́ти (terpíty)。對照俄語 потерпе́ть (poterpétʹ)、白俄羅斯語 пацярпе́ць (pacjarpjécʹ)。

poterpíty (romanization)
терпі́ти (imperfective)

Uk-потерпіти.ogg


сісти

繼承自古東斯拉夫語 сѣсти (sěsti)，繼承自原始斯拉夫語 *sěsti。

sísty (romanization)
сіда́ти (imperfective)


могти

繼承自原始斯拉夫語 *moťi。

mohtý (romanization)
змогти́ (perfective)


лягти

繼承自原始斯拉夫語 *leťi。

ljahtý (romanization)
ляга́ти (imperfective)


допомогти

繼承自原始斯拉夫語 *pomagati。對照捷克語 pomáhat。

dopomohtý (romanization)
допомага́ти (imperfective)

Uk-допомогти.ogg


волокти

繼承自原始斯拉夫語 *velťi。

voloktý (romanization)
поволокти́ (perfective)
приволокти́ (perfective)

Uk-волокти.ogg

Вона́ жалі́лась, що після́ купа́ння нена́че розімлі́ла й ле́две воло́че но́ги.

她抱怨說，洗完澡後，她似乎變得懶散，幾乎不能拖著腿。

Voná žalílasʹ, ščo pisljá kupánnja nenáče rozimlíla j lédve volóče nóhy.


витерти

výterty (romanization)
витира́ти (imperfective)

Uk-витерти.ogg


вимерти

和俄語 вы́мереть (výmeretʹ)、白俄羅斯語 вы́мерці (výmjerci)、波蘭語 wymrzeć 同源。

výmerty (romanization)
вимира́ти (imperfective)

（地方）變得荒涼、人口稀少


вибороти

源自 ви́- (vý-) + боро́ти (boróty)。

výboroty (romanization)
вибо́рювати (imperfective)

завоюва́ти

（經努力或奮鬥而）贏得，獲得

здобу́ти

（經努力或奮鬥而）贏得，獲得

（經努力或奮鬥而）贏得，獲得


вибрати

源自 ви- (vy-) + бра́ти 非完 (bráty)。對照俄語 вы́брать (výbratʹ)、白俄羅斯語 вы́браць (výbracʹ)、波蘭語 wybrać。

výbraty (romanization)
вибира́ти (imperfective)

Uk-вибрати.ogg


сміятися

smijátysja (romanization)
розсмія́тися (perfective)

Uk-сміятися.ogg


насрати

nasráty (romanization)
сра́ти (imperfective)


пішак

源自 пі́ший (píšyj) + -а́к (-ák)。對照塞爾維亞-克羅地亞語 пѐша̄к / pèšāk。

pišák (romanization)
пішака́ (genitive)
пішаки́ (nominative plural)
пішакі́в (genitive plural)

傀儡，走卒（被操纵或被利用来达到某种目的的人）

古代乌克兰的非官方土地单位，相當於0.5公顷至5公顷


пішохід

пі́ший (píšyj) + -о- (-o-) + хід (xid)。對照俄語 пешехо́д (pešexód)、白俄羅斯語 пешахо́д (pješaxód)。

pišoxíd (romanization)
пішохо́да (genitive)
пішохо́ди (nominative plural)
пішохо́дів (genitive plural)
пішохі́дний (relational adjective)


кухар

kúxar (romanization)
ку́харя (genitive)
ку́харі (nominative plural)
ку́харів (genitive plural)
ку́харка (feminine)
ку́харський (relational adjective)


Іка

伊卡（城市名，位於秘魯伊卡）


школи

шко́ла (škóla) 的屈折：
屬格單數

шко́ла (škóla) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


швець

繼承自原始斯拉夫語 *šьvьcь。

švecʹ (romanization)
шевця́ (genitive)
шевці́ (nominative plural)
шевці́в (genitive plural)


десятикутник

де́сять (désjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

desjatykútnyk (romanization)
десятику́тника (genitive)
десятику́тники (nominative plural)
десятику́тників (genitive plural)


дванадцятикутник

двана́дцять (dvanádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

dvanadcjatykútnyk (romanization)
дванадцятику́тника (genitive)
дванадцятику́тники (nominative plural)
дванадцятику́тників (genitive plural)


чотирнадцятикутник

чотирна́дцять (čotyrnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

čotyrnadcjatykútnyk (romanization)
чотирнадцятику́тника (genitive)
чотирнадцятику́тники (nominative plural)
чотирнадцятику́тників (genitive plural)


сімнадцятикутник

сімна́дцять (simnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

simnadcjatykútnyk (romanization)
сімнадцятику́тника (genitive)
сімнадцятику́тники (nominative plural)
сімнадцятику́тників (genitive plural)


Мальдіви

Malʹdívy (romanization)
Мальді́вів (genitive)
мальді́вський (relational adjective)

Мальді́вська Респу́бліка

馬爾代夫（島國名，位於南亞）

馬爾代夫（島國名，位於南亞）


мальдівський

源自 Мальді́ви (Malʹdívy) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 мальди́вский (malʹdívskij)。

Мальді́вська Респу́бліка

Мальді́вська мо́ва

馬爾代夫的語言，迪維希語


гірчиця

繼承自原始斯拉夫語 *gorьčica。同時可以分解為гірки́й (hirkýj，“苦的”) + -и́ця (-ýcja)。

hirčýcja (romanization)
гірчи́ці (genitive)
гірчи́чний (relational adjective)

Uk-гірчиця.ogg


Богдан

繼承自原始斯拉夫語 *Bogъdanъ。

Bohdán (romanization)
Богда́на (genitive)
Богда́ни (nominative plural)
Богда́нів (genitive plural)
Богда́на (feminine)


шістнадцятикутник

шістна́дцять (šistnádcjatʹ) + -и- (-y-) + кут (kut) + -ник (-nyk)。

šistnadcjatykútnyk (romanization)
шістнадцятику́тника (genitive)
шістнадцятику́тники (nominative plural)
шістнадцятику́тників (genitive plural)


незалежно

源自 незале́жний (nezaléžnyj) + -о (-o)。對照白俄羅斯語 незале́жна (njezaljéžna)、波蘭語 niezależnie。


множинний

множина́ (množyná) + -ни́й (-nýj)

Uk-множинний.ogg


капелюх

kapeljúx (romanization)
капелю́ха (genitive)
капелю́хи (nominative plural)
капелю́хів (genitive plural)

Uk-капелюх.ogg


єр

借自古教會斯拉夫語 ѥръ (jerŭ)。

jer (romanization)
є́ра (genitive)
є́ри (nominative plural)
є́рів (genitive plural)

字母 Ъ ъ 的名稱，現在稱作 тверди́й знак (tverdýj znak，“硬音符號”)

同類詞：є́рик (jéryk)


помагати

繼承自原始斯拉夫語 *pomagati。

pomaháty (romanization)
помогти́ (perfective)

Uk-помагати.ogg


здоровля

zdoróvlja (romanization)
здоро́вля (genitive)

здоро́в'я (zdoróvʺja)的另一種寫法


фарба

借自德語 Farbe，源自中古高地德語 varwe，源自古高地德語 farawa，源自原始日耳曼語 *farwō。也是 ба́рва (bárva) 的同源對似詞。

fárba (romanization)
фа́рби (genitive)
фа́рби (nominative plural)
фарб (genitive plural)


етнограф

etnóhraf (romanization)
етно́графа (genitive)
етно́графи (nominative plural)
етно́графів (genitive plural)


етнографічний

етногра́фія (etnohráfija) + -і́чний (-íčnyj)

etnohrafíčnyj (romanization)
етнографі́чно
етнографі́чність (abstract-noun)


етнографія

源自古希臘語 ἔθνος (éthnos，“民族”) + γράφω (gráphō，“寫”)。

etnohráfija (romanization)
етногра́фії (genitive)


етноґраф

etnógraf (romanization)
етно́ґрафа (genitive)
етно́ґрафи (nominative plural)
етно́ґрафів (genitive plural)

етно́граф (etnóhraf)的另一種寫法


негура

借自羅馬尼亞語 negură。

néhura (romanization)
не́гури (genitive)
не́гури (nominative plural)
не́гур (genitive plural)


неґура

négura (romanization)
не́ґури (genitive)
не́ґури (nominative plural)
не́ґур (genitive plural)

не́гура (néhura)的另一種寫法


фін

源自瑞典語 finne，源自古諾爾斯語 Finnr (“芬蘭人”)。對照俄語 финн (finn)、波蘭語 Fin。

fin (romanization)
фі́на (genitive)
фі́ни (nominative plural)
фі́нів (genitive plural)
фі́нка (feminine)


фін

借自羅馬尼亞語 fin，源自通俗拉丁語 *fīliānus，源自拉丁語 fīlius。

fin (romanization)
фі́на (genitive)
фі́ни (nominative plural)
фі́нів (genitive plural)
фі́на (feminine)


фін

фі́на (fína) 的屬格/賓格複數


барза

借自羅馬尼亞語 barză。

bárza (romanization)
ба́рзи (genitive)
ба́рзи (nominative plural)
барз (genitive plural)


канадський

源自 Кана́да (Kanáda) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 кана́дский (kanádskij)、白俄羅斯語 кана́дскі (kanádski)。


мексиканський

源自 Ме́ксика (Méksyka，“墨西哥”) + -ан- (-an-) + -ський (-sʹkyj)。對照俄語 мексика́нский (meksikánskij)、白俄羅斯語 мексіка́нскі (mjeksikánski)、波蘭語 meksykański。