п'ятниця

pʺjátnycja (romanization)
п'я́тниці (genitive)
п'я́тниці (nominative plural)
п'я́тниць (genitive plural)


неділя

源自原始斯拉夫語 *neděľa。

nedílja (romanization)
неді́лі (genitive)
неді́лі (nominative plural)
неді́ль (genitive plural)
неді́льний (relational adjective)
неді́лька (diminutive)


тигр

來自古東斯拉夫語 тигръ (tigrŭ)，源頭來自古希臘語 τίγρις (tígris)。

tyhr (romanization)
ти́гра (genitive)
ти́гри (nominative plural)
ти́грів (genitive plural)
тигри́ця (feminine)
ти́гровий (relational adjective)


субота

subóta (romanization)
субо́ти (genitive)
субо́ти (nominative plural)
субо́т (genitive plural)
субо́тній (relational adjective)


багатий

源自原始斯拉夫語 *bogatъ。

Uk-багатий.ogg


батько

ба́тьо (bátʹo)的指小詞。與俄語 ба́тька (bátʹka), 白俄羅斯語 ба́цька (bácʹka)同源。

bátʹko (romanization)
ба́тька (genitive)
батьки́ (nominative plural)
батькі́в (genitive plural)


бесіда

源自原始斯拉夫語 *besěda。與保加利亞語 беседа (beseda), 捷克語 beseda同源。

bésida (romanization)
бе́сіди (genitive)
бе́сіди (nominative plural)
бе́сід (genitive plural)


абатство

abátstvo (romanization)
аба́тства (genitive)
аба́тства (nominative plural)
аба́тств (genitive plural)

Uk-абатство.ogg


абетка

源自烏克蘭語前兩個字母а (a) + бе (be)；受азбука (azbuka), альфабет (alʹfabet), 波蘭語abecadło的影響。

abétka (romanization)
абе́тки (genitive)
абе́тки (nominative plural)
абе́ток (genitive plural)


абрикоса

abrykósa (romanization)
абрико́си (genitive)
абрико́си (nominative plural)
абрико́с (genitive plural)

Uk-абрикоса.ogg


абсцес

abscés (romanization)
абсце́су (genitive)
абсце́си (nominative plural)
абсце́сів (genitive plural)


автомобіль

avtomobílʹ (romanization)
автомобі́ля (genitive)
автомобі́лі (nominative plural)
автомобі́лів (genitive plural)
автомобі́льний (relational adjective)

Uk-автомобіль.ogg


аеропорт

aeropórt (romanization)
аеропо́рту (genitive)
аеропорти́ (nominative plural)
аеропорті́в (genitive plural)

Uk-аеропорт.ogg


алфавіт

借自古希臘語 ἀλφάβητος (alphábētos), ἄλφα (álpha，“阿爾法”) + βήτα (bḗta，“貝塔”) （希臘字母的前兩個）。
對比17世紀用詞алфавитъ (alfavyt)、白俄羅斯語 алфаві́т (alfavít)、俄語 алфави́т (alfavít), 保加利亞語 алфави́т (alfavít)。

alfávit (romanization)
alfavít (romanization)
алфа́віту (genitive)
алфаві́ту (genitive)
алфа́віти (nominative plural)
алфаві́ти (nominative plural)
алфа́вітів (genitive plural)
алфаві́тів (genitive plural)

Uk-алфавіт.ogg


американський

Uk-американський.ogg


армія

ármija (romanization)
а́рмії (genitive)
а́рмії (nominative plural)
а́рмій (genitive plural)


артерія

artérija (romanization)
арте́рії (genitive)
арте́рії (nominative plural)
арте́рій (genitive plural)

Uk-артерія.ogg


аґрус

源自波蘭語 agrest ← 意大利語 agresto (“未成熟的葡萄”) ← 拉丁語 agresta ← 古希臘語 ἄγρωστις (ágrōstis，“牛吃的草”)。參見白俄羅斯語 агрэст (ahrest), 捷克語 angrešt, 斯洛伐克語 egreš。

ágrus (romanization)
а́ґрусу (genitive)
а́ґрусовий (relational adjective)


бібліотека

bibliotéka (romanization)
бібліоте́ки (genitive)
бібліоте́ки (nominative plural)
бібліоте́к (genitive plural)

Uk-бібліотека.ogg


бібліотекар

bibliotékar (romanization)
бібліоте́каря (genitive)
бібліоте́карі (nominative plural)
бібліоте́карів (genitive plural)
бібліоте́карка (feminine)

Uk-бібліотекар.ogg


білий

源自原始斯拉夫語 *bělъ。


жовтий

源自原始斯拉夫語 *žьltъ


червоний

源自原始斯拉夫語 *čьrvenъ，*čьrviti (“染成紅色”)的被動分詞，源自*čьrvь (“蟲”)，指某些可製成紅色染料的蟲子。

Uk-червоний.ogg


зелений

來自古東斯拉夫語 зеленъ (zelenŭ)，來自原始斯拉夫語 *zelenъ。

Uk-зелений.ogg


білка

bílka (romanization)
бі́лки (genitive)
бі́лки (nominative plural)
бі́лок (genitive plural)


біль

源自原始斯拉夫語 *bolь。

bilʹ (romanization)
бо́лю (genitive)
бо́лі (nominative plural)
бо́лів (genitive plural)


борошно

源自原始斯拉夫語 *boršьno。

bórošno (romanization)
бо́рошна (genitive)

Uk-борошно.ogg


борсук

borsúk (romanization)
борсука́ (genitive)
борсуки́ (nominative plural)
борсукі́в (genitive plural)


брама

bráma (romanization)
бра́ми (genitive)
бра́ми (nominative plural)
брам (genitive plural)


будинок

借自波蘭語 budynek (“建築物”) ← 中古高地德語 *būding (“建築物”)。對比白俄羅斯語 будынак (budynak)。

budýnok (romanization)
буди́нку (genitive)
буди́нки (nominative plural)
буди́нків (genitive plural)

Uk-будинок.ogg


вівця

源自原始斯拉夫語 *ovьca ← 原始印歐語 *h₃éwis。

vivcjá (romanization)
вівці́ (genitive)
ві́вці (nominative plural)
ове́ць (genitive plural)


від

來自原始斯拉夫語 *otъ。


війна

源自原始斯拉夫語 *vojьna。與俄語 война́ (vojná), 白俄羅斯語 вайна́ (vajná)同源。

vijná (romanization)
війни́ (genitive)
ві́йни (nominative plural)
во́єн (genitive plural)
війн (genitive plural)


відповідь

vídpovidʹ (romanization)
ві́дповіді (genitive)
ві́дповіді (nominative plural)
ві́дповідей (genitive plural)

Uk-відповідь.ogg


вікно

源自原始斯拉夫語 *okъno。

viknó (romanization)
вікна́ (genitive)
ві́кна (nominative plural)
ві́кон (genitive plural)


віск

源自原始斯拉夫語 *voskъ。

visk (romanization)
во́ску (genitive)
во́ски (nominative plural)
во́сків (genitive plural)
воскови́й (relational adjective)


вітальня

vitálʹnja (romanization)
віта́льні (genitive)
віта́льні (nominative plural)
віта́лень (genitive plural)

Uk-вітальня.ogg


віно

源自古東斯拉夫語 вѣно (věno) ← 原始斯拉夫語 *věno。


вітер

源自原始斯拉夫語 *větrъ ← 原始印歐語 *h₂weh₁-。

víter (romanization)
ві́тру (genitive)
вітри́ (nominative plural)
вітрі́в (genitive plural)


вія

víja (romanization)
ві́ї (genitive)
ві́ї (nominative plural)
вій (genitive plural)


він

源自原始斯拉夫語 *onъ ← 原始印歐語 *h₂eno- (“那”)。


ведмідь

源自原始斯拉夫語 *medvědь。

vedmídʹ (romanization)
ведме́дя (genitive)
ведме́ді (nominative plural)
ведме́дів (genitive plural)
ведме́диця (feminine)
ведме́жий (relational adjective)
ведме́дячий (relational adjective)
ведме́дик (diminutive)

Uk-ведмідь.ogg


вересень

源自верес (veres，“帚石楠”)（於九月開放）。

véresenʹ (romanization)
ве́ресня (genitive)
ве́ресні (nominative plural)
ве́реснів (genitive plural)
вересне́вий (relational adjective)

Uk-вересень.ogg


місяць

繼承自原始斯拉夫語 *měsęcь，源自原始印歐語 *mḗh₁n̥s。

mísjacʹ (romanization)
мі́сяця (genitive)
місяці́ (nominative plural)
місяці́в (genitive plural)
мі́сячний (relational adjective)
місяце́вий (relational adjective)


січень

繼承自原始斯拉夫語 *sěťi，源自原始印歐語 *sek- (“切”)。同源詞包括波蘭語 styczeń (“一月”)、塞爾維亞-克羅地亞語 siječanj 和馬其頓語 сечко (sečko，“二月”)。

síčenʹ (romanization)
сі́чня (genitive)
сі́чні (nominative plural)
сі́чнів (genitive plural)
січне́вий (relational adjective)


лютий

繼承自原始斯拉夫語 *ľutъ。同源詞包括波蘭語 luty (“二月”)。

ljútyj (romanization)
лю́того (genitive)
лю́ті (nominative plural)
лю́тих (genitive plural)
лютне́вий (relational adjective)


лютий

繼承自原始斯拉夫語 *ľutъ。同源詞包括波蘭語 luty (“二月”)。

ljútyj (romanization)
люті́ший (comparative)
найлюті́ший (superlative)


березень

源自原始斯拉夫語 *berzьnь (“三月；四月”) ← *berza (“樺樹”) + *-ьnъ。

bérezenʹ (romanization)
бе́резня (genitive)
бе́резні (nominative plural)
бе́резнів (genitive plural)
березне́вий (relational adjective)

Uk-березень.ogg


квітень

源自原始斯拉夫語 *květьnь。

kvítenʹ (romanization)
кві́тня (genitive)
кві́тні (nominative plural)
кві́тнів (genitive plural)
квітне́вий (relational adjective)

Uk-квітень.ogg


червень

čérvenʹ (romanization)
че́рвня (genitive)
че́рвні (nominative plural)
че́рвнів (genitive plural)
червне́вий (relational adjective)

Uk-червень.ogg


липень

lýpenʹ (romanization)
ли́пня (genitive)
ли́пні (nominative plural)
ли́пнів (genitive plural)
липне́вий (relational adjective)


серпень

sérpenʹ (romanization)
се́рпня (genitive)
се́рпні (nominative plural)
се́рпнів (genitive plural)
серпне́вий (relational adjective)

Uk-серпень.ogg


жовтень

žóvtenʹ (romanization)
жо́втня (genitive)
жо́втні (nominative plural)
жо́втнів (genitive plural)
жовтне́вий (relational adjective)

Uk-жовтень.ogg


грудень

源自古東斯拉夫語 грудьнъ (grudĭnŭ，“十一月”) ← 原始斯拉夫語 *grudьnъ, *gruda (“塊，堆”) + *-ьnъ。

hrúdenʹ (romanization)
гру́дня (genitive)
гру́дні (nominative plural)
гру́днів (genitive plural)
грудне́вий (relational adjective)

Uk-грудень.ogg


травень

源自古東斯拉夫語 травьнъ (travĭnŭ，“五月”)。與白俄羅斯語 тра́вень (trávjenʹ，“五月”), 斯洛文尼亞語 traven, 塞爾維亞-克羅地亞語 travanj (“四月”)等同源。

trávenʹ (romanization)
тра́вня (genitive)
тра́вні (nominative plural)
тра́внів (genitive plural)
травне́вий (relational adjective)

Uk-травень.ogg


вертоліт

vertolít (romanization)
вертольо́та (genitive)
вертольо́ти (nominative plural)
вертольо́тів (genitive plural)
вертолі́тний (relational adjective)
вертолі́тик (diminutive)

Uk-вертоліт.ogg


верф

verf (romanization)
ве́рфі (genitive)
ве́рфі (nominative plural)
ве́рфей (genitive plural)


весілля

vesíllja (romanization)
весі́лля (genitive)
весі́лля (nominative plural)
весі́ллів (genitive plural)
весі́ль (genitive plural)
весі́льний (relational adjective)

Uk-весілля.ogg


вечір

源自原始斯拉夫語 *večerъ ← 原始印歐語 *wekʷsperos。

véčir (romanization)
ве́чора (genitive)
вечори́ (nominative plural)
вечорі́в (genitive plural)
вечі́рній (relational adjective)


вечеря

večérja (romanization)
вече́рі (genitive)
вече́рі (nominative plural)
вече́р (genitive plural)


вибір

výbir (romanization)
ви́бору (genitive)
ви́бори (nominative plural)
ви́борів (genitive plural)


вибори

výbory (romanization)
ви́борів (genitive)


вигук

výhuk (romanization)
ви́гуку (genitive)
ви́гуки (nominative plural)
ви́гуків (genitive plural)


виделка

源自原始斯拉夫語 *vidly + -ка (-ka)，發生了元音的轉換。對比保留了"d"音的西斯拉夫語族語言，如波蘭語 widły, 捷克語 vidle（指小vidlička）。也有脫落了“d”音的烏克蘭語 вилка (vylka)，在東、南斯拉夫語族語言中也是如此。

vydélka (romanization)
виде́лки (genitive)
виде́лки (nominative plural)
виде́лок (genitive plural)

Uk-виделка.ogg


винокурня

vynokúrnja (romanization)
виноку́рні (genitive)
виноку́рні (nominative plural)
виноку́рень (genitive plural)

Uk-винокурня.ogg


культ

kulʹt (romanization)
ку́льту (genitive)
ку́льти (nominative plural)
ку́льтів (genitive plural)

Пережитком глибокої давнини є ведмежий культ, що процвітав у багатьох районах Русі аж до християнізації і навіть пізніше.
Perežytkom hlybokoji davnyny je vedmežyj kulʹt, ščo procvitav u bahatʹox rajonax Rusi až do xrystyjanizaciji i navitʹ pizniše.
古代遺留下來的熊崇拜，在羅斯的許多地區一直盛行到基督教化，甚至更晚。

1957, Нариси стародавньої історії УРСР, 495:


вирішення

výrišennja (romanization)
ви́рішення (genitive)
ви́рішення (nominative plural)
ви́рішень (genitive plural)

Uk-вирішення.ogg


висновок

výsnovok (romanization)
ви́сновку (genitive)
ви́сновки (nominative plural)
ви́сновків (genitive plural)

Uk-висновок.ogg


витрата

výtrata (romanization)
ви́трати (genitive)

Uk-витрата.ogg


вишити

源自古東斯拉夫語 [具體何詞?] ← 原始斯拉夫語 [具體何詞?]，等同於ви- (vy-) + шити (šyty)。與捷克語 vyšívat, 俄語 вышить (vyšitʹ)同源。


вовк

繼承自，繼承自古東斯拉夫語 вълкъ (vŭlkŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *vьlkъ，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *wilkás，繼承自原始印歐語 *wĺ̥kʷos。

vovk (romanization)
во́вка (genitive)
вовки́ (nominative plural)
вовкі́в (genitive plural)
вовчи́ця (feminine)
вовчи́ха (feminine)
во́вчий (relational adjective)
во́вчик (diminutive)


вовна

源自古東斯拉夫語 вълна (vŭlna，“羊毛”), 原始斯拉夫語 *vьlna (“羊毛”) ← 原始印歐語 *h₂wĺ̥h₁neh₂ (“羊毛”)。


волосся

volóssja (romanization)
воло́сся (genitive)

Uk-волосся.ogg


воша

源自原始斯拉夫語 *vъšь。

vóša (romanization)
во́ші (genitive)
во́ші (nominative plural)
во́шей (genitive plural)


вплив

vplyv (romanization)
впли́ву (genitive)
впли́ви (nominative plural)
впли́вів (genitive plural)


вузол

源自原始斯拉夫語 *ǫzlъ。

vúzol (romanization)
вузла́ (genitive)
вузли́ (nominative plural)
вузлі́в (genitive plural)


вузький

源自古東斯拉夫語 оузъкъ (uzŭkŭ) ← 原始斯拉夫語 *ǫzъkъ。

Uk-вузький.ogg


вулиця

源自原始斯拉夫語 *ulica。

vúlycja (romanization)
ву́лиці (genitive)
ву́лиці (nominative plural)
ву́лиць (genitive plural)


вухо

源自原始斯拉夫語 *uxo ← 原始印歐語 *h₂ous-。對比俄語 ухо (uxo)，白俄羅斯語 ву́ха (vúxa)。與古典亞美尼亞語 ունկն (unkn), 哥特語 𐌰𐌿𐍃𐍉 (ausō), 古希臘語 οὖς (oûs), 拉丁語 auris, 現代波斯語 گوش (guš)同源。

vúxo (romanization)
ву́ха (genitive)
ву́ха (nominative plural)
вух (genitive plural)


гай

源自原始斯拉夫語 *gajь。與俄語 гай (gaj), 塞爾維亞-克羅地亞語 гај/gaj, 斯洛文尼亞語 gaj, 斯洛伐克語 háj同源。

haj (romanization)
га́ю (genitive)
гаї́ (nominative plural)
гаї́в (genitive plural)


гальмо

halʹmó (romanization)
гальма́ (genitive)
га́льма (nominative plural)
гальм (genitive plural)
гальмови́й (relational adjective)
гальмівни́й (relational adjective)


гарбуз

源自波斯語 خربزه。

harbúz (romanization)
гарбу́за (genitive)
гарбу́зи (nominative plural)
гарбу́зів (genitive plural)


гармата

harmáta (romanization)
гарма́ти (genitive)
гарма́ти (nominative plural)
гарма́т (genitive plural)

Uk-гармата.ogg


гарячий

Uk-гарячий.ogg


географія

heohráfija (romanization)
геогра́фії (genitive)

Uk-географія.ogg


глибина

hlybyná (romanization)
глибини́ (genitive)
глиби́ни (nominative plural)
глиби́н (genitive plural)

Uk-глибина.ogg


голий

源自原始斯拉夫語 *golъ ← 原始印歐語 *galw- (“裸體的；禿的”)。


горобець

horobécʹ (romanization)
горобця́ (genitive)
горобці́ (nominative plural)
горобці́в (genitive plural)

Uk-горобець.ogg


готель

hotélʹ (romanization)
готе́лю (genitive)
готе́лі (nominative plural)
готе́лів (genitive plural)


гречка

hréčka (romanization)
гре́чки (genitive)
гре́чки (nominative plural)
гре́чок (genitive plural)


гривня

hrývnja (romanization)
гри́вні (genitive)
гри́вні (nominative plural)
гри́вень (genitive plural)
гри́вневий (relational adjective)


гроші

hróši (romanization)
гро́шей (genitive)
грошови́й (relational adjective)
гроше́вий (relational adjective)
гро́шики (diminutive)
грошеня́та (diminutive)

Я не ма́ю гро́шей.


гроші

грош (hroš) 的方位格單數

其他形式：гро́шу (hróšu)

грош (hroš) 的主格/賓格/呼格複數


гроші

гріш (hriš) 的方位格單數

其他形式：грошу́ (hrošú)

гріш (hriš) 的主格/賓格/呼格複數


дієслово

dijeslóvo (romanization)
дієсло́ва (genitive)
дієслова́ (nominative plural)
дієслі́в (genitive plural)

Uk-дієслово.ogg


дівчина

dívčyna (romanization)
divčýna (romanization)
ді́вчини (genitive)
дівчи́ни (genitive)
ді́вчата (nominative plural)
дівча́та (nominative plural)
ді́вчат (genitive plural)
дівча́т (genitive plural)

Uk-дівчина.ogg


дівчинка

dívčynka (romanization)
ді́вчинки (genitive)
ді́вчинки (nominative plural)
ді́вчинок (genitive plural)

Uk-дівчинка.ogg


дім

源自原始斯拉夫語 *domъ ← 原始印歐語 *dṓm ← 詞根原始印歐語 *dem- (“建”)。

dim (romanization)
до́му (genitive)
доми́ (nominative plural)
домі́в (genitive plural)
дома́шній (relational adjective)
домови́й (relational adjective)
домо́к (diminutive)
до́мик (diminutive)


дбати

源自波蘭語 dbać ← 原始斯拉夫語 *dъbati。與俄語 дбать (dbatʹ), 捷克語 dbát同源。


двері

源自原始斯拉夫語 *dvьrь ← 原始印歐語 *dʰwer-。


декларація

deklarácija (romanization)
деклара́ції (genitive)
деклара́ції (nominative plural)
деклара́цій (genitive plural)

Uk-декларація.ogg


декорація

dekorácija (romanization)
декора́ції (genitive)
декора́ції (nominative plural)
декора́цій (genitive plural)

Uk-декорація.ogg


десятиліття

desjatylíttja (romanization)
десятилі́ття (genitive)
десятилі́ття (nominative plural)
десятилі́ть (genitive plural)

Uk-десятиліття.ogg


дефіс

defís (romanization)
дефі́са (genitive)
дефі́си (nominative plural)
дефі́сів (genitive plural)


джинси

džýnsy (romanization)
джи́нсів (genitive)


джміль

源自原始斯拉夫語 *čьmeľь。

džmilʹ (romanization)
джмеля́ (genitive)
джмелі́ (nominative plural)
джмелі́в (genitive plural)


дзвін

源自原始斯拉夫語 *zvonъ。

dzvin (romanization)
дзво́ну (genitive)
дзво́ни (nominative plural)
дзво́нів (genitive plural)


дзеркало

dzérkalo (romanization)
дзе́ркала (genitive)
дзерка́ла (nominative plural)
дзерка́л (genitive plural)

Uk-дзеркало.ogg


дзьоб

dzʹob (romanization)
дзьо́ба (genitive)
дзьо́би (nominative plural)
дзьо́бів (genitive plural)


диня

dýnja (romanization)
ди́ні (genitive)
ди́ні (nominative plural)
динь (genitive plural)


дискусія

dyskúsija (romanization)
диску́сії (genitive)
диску́сії (nominative plural)
диску́сій (genitive plural)

Uk-дискусія.ogg


дитина

源自原始斯拉夫語 *dětę。

dytýna (romanization)
дити́ни (genitive)
ді́ти (nominative plural)
діте́й (genitive plural)
дитя́чий (relational adjective)
дити́нка (diminutive)


Дніпро

源自早期的Днѣпръ (Dnipr) ← 古東斯拉夫語 Дънѣпръ (Dŭněprŭ) ← 原始斯拉夫語 *dŭněprŭ ← 色雷斯語 *duno- ipro，與波斯語 دنیدن (danidan，“跑；加速”)和Ibr, Ibar等河名有關。

Dnipró (romanization)
Дніпра́ (Dniprá) (genitive)

第聶伯河（歐洲第二長河）


до побачення

до (do，“直到”) + побачення (pobačennja，“見面，拜訪”)（源自побачити (pobačyty，“看見”)的詞根）；對比波蘭語 do zobaczenia (“再見”)。

Uk-до побачення.ogg


добривечір

源自до́брий (dóbryj，“好的”) + ве́чір (véčir，“晚上”)。

Uk-добривечір.ogg


доброго ранку

來自до́брий (dóbryj)和ра́нок (ránok)。

Uk-доброго ранку.ogg


ранок

繼承自原始斯拉夫語 *ornъkъ，由*ornъ + *-ъkъ組成。對照波蘭語 ranek (“早晨”)。

ránok (romanization)
ра́нку (genitive)
ра́нки (nominative plural)
ра́нків (genitive plural)
ранко́вий (relational adjective)


довідник

dovídnyk (romanization)
дові́дника (genitive)
довідника́¹ (genitive)
дові́дники (nominative plural)
довідники́¹ (nominative plural)
дові́дників (genitive plural)
довідникі́в¹ (genitive plural)

Uk-довідник.ogg

音頻(довідни́к)


довіра

dovíra (romanization)
дові́ри (genitive)


довгий

源自原始斯拉夫語 *dьlgъ ← 原始印歐語 *dl̥h₁gʰós。


долоня

源自原始斯拉夫語 *dolnь。

dolónja (romanization)
доло́ні (genitive)
доло́ні (nominative plural)
доло́нь (genitive plural)


Донецьк

Donécʹk (romanization)
Доне́цька (Donécʹka) (genitive)

Uk-Донецьк.ogg


дохід

doxíd (romanization)
дохо́ду (genitive)
дохо́ди (nominative plural)
дохо́дів (genitive plural)


досвід

dósvid (romanization)
до́свіду (genitive)


дрізд

源自原始斯拉夫語 *drozdъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *trozdós ← 原始印歐語 *trosdos。

drizd (romanization)
дрозда́ (genitive)
дрозди́ (nominative plural)
дрозді́в (genitive plural)


дурний

源自原始斯拉夫語 *durьnъ。


дядько

djádʹko (romanization)
дя́дька (genitive)
дядьки́ (nominative plural)
дядькі́в (genitive plural)


дякувати

對比波蘭語dziękować，源自古高地德語 dankon。

Uk-дякувати.ogg


екологія

ekolóhija (romanization)
еколо́гії (genitive)
екологі́чний (relational adjective)

Uk-екологія.ogg


економіка

ekonómika (romanization)
еконо́міки (genitive)
еконо́міки (nominative plural)
еконо́мік (genitive plural)
економі́чний (relational adjective)

Uk-економіка.ogg


емоція

emócija (romanization)
емо́ції (genitive)
емо́ції (nominative plural)
емо́цій (genitive plural)
емоці́йний (relational adjective)
емоціона́льний (relational adjective)


епідемія

epidémija (romanization)
епіде́мії (genitive)
епіде́мії (nominative plural)
епіде́мій (genitive plural)

Uk-епідемія.ogg


енергія

enérhija (romanization)
ене́ргії (genitive)
ене́ргії (nominative plural)
ене́ргій (genitive plural)

Uk-енергія.ogg


жінка

žínka (romanization)
жі́нки (genitive)
жінки́ (nominative plural)
жіно́к (genitive plural)


жадібний

Uk-жадібний.ogg


жарт

žart (romanization)
жа́рту (genitive)
жа́рти (nominative plural)
жа́ртів (genitive plural)


жартувати

對比波蘭語żartować。

Uk-жартувати.ogg


житло

žytló (romanization)
житла́ (genitive)
жи́тла (nominative plural)
жи́тел (genitive plural)
житлови́й (relational adjective)


життя

žyttjá (romanization)
життя́ (genitive)
життя́ (nominative plural)
житті́в (genitive plural)
життє́вий (relational adjective)
життьови́й (relational adjective)


жовтогарячий

[ˌʒɔftɔɦɑˈrʲɑt͡ʃɪj]

Uk-жовтогарячий.ogg


жовток

žovtók (romanization)
жовтка́ (genitive)
жовтки́ (nominative plural)
жовткі́в (genitive plural)


журавлина

žuravlýna (romanization)
журавли́ни (genitive)
журавли́ни (nominative plural)
журавли́н (genitive plural)

Uk-журавлина.ogg

:Template:不可數 蔓越橘 （灌木）


журналіст

žurnalíst (romanization)
журналі́ста (genitive)
журналі́сти (nominative plural)
журналі́стів (genitive plural)
журналі́стка (feminine)

Uk-журналіст.ogg


з'їзд

zʺjizd (romanization)
з'ї́зду (genitive)
з'ї́зди (nominative plural)
з'ї́здів (genitive plural)


зіниця

zinýcja (romanization)
зіни́ці (genitive)
зіни́ці (nominative plural)
зіни́ць (genitive plural)


зірка

可能與俄語зеркало有關。

zírka (romanization)
зі́рки (genitive)
зірки́ (nominative plural)
зіро́к (genitive plural)


заєць

繼承自原始斯拉夫語 *zajęcь, *zajьcь (“野兔”)。

zájecʹ (romanization)
за́йця (genitive)
зайці́ (nominative plural)
зайці́в (genitive plural)


забезпечення

zabezpéčennja (romanization)
забезпе́чення (genitive)

Uk-забезпечення.ogg


завдання

zavdánnja (romanization)
завда́ння (genitive)
завда́ння (nominative plural)
завда́нь (genitive plural)

Uk-завдання.ogg


завжди

závždy (romanization)
zavždý (romanization)


загроза

zahróza (romanization)
загро́зи (genitive)
загро́зи (nominative plural)
загро́з (genitive plural)

Uk-загроза.ogg


задоволений

Uk-задоволений.ogg


залізний

Uk-залізний.ogg


залізо

源自古東斯拉夫語 желѣзо (želězo) ← 原始斯拉夫語 *želězo。

zalízo (romanization)
залі́за (genitive)


запитання

zapytánnja (romanization)
запита́ння (genitive)
запита́ння (nominative plural)
запита́нь (genitive plural)

Uk-запитання.ogg


Запоріжжя

Zaporížžja (romanization)
Запорі́жжя (Zaporížžja) (genitive)

Uk-Запоріжжя.ogg


застосування

zastosuvánnja (romanization)
застосува́ння (genitive)
застосува́ння (nominative plural)
застосува́нь (genitive plural)

Uk-застосування.ogg


захід

záxid (romanization)
за́ходу (genitive)
за́хідний (relational adjective)


захід

záxid (romanization)
zaxíd (romanization)
за́ходу (genitive)
захо́ду (genitive)


захід

záxid (romanization)
за́ходу (genitive)
за́ходи (nominative plural)
за́ходів (genitive plural)


західний

Uk-західний.ogg


зброя

源自波蘭語 zbroja。代替本土詞彙ору́жжя (orúžžja，“武器”)。


звір

源自原始斯拉夫語 *zvěrь。與古希臘語 θήρ (thḗr)，拉丁語 ferus同源。

zvir (romanization)
зві́ра (genitive)
зві́рі (nominative plural)
зві́рів (genitive plural)


звір

源自原始斯拉夫語 *zvorъ。

zvir (romanization)
зво́ру (genitive)
зво́ри (nominative plural)
зво́рів (genitive plural)


звісно

派生語звідати (zvidaty)，відати (vidaty)的完成體，源自原始斯拉夫語 *věděti。звісно的字面意思為“知道”（完成時）。

Звісно можете то робити!


звичка

zvýčka (romanization)
зви́чки (genitive)
зви́чки (nominative plural)
зви́чок (genitive plural)


зграя

zhrája (romanization)
згра́ї (genitive)
згра́ї (nominative plural)
зграй (genitive plural)


здоров'я

繼承自原始斯拉夫語 *sъdorvьje。By surface analysis, здоро́вий (zdoróvyj) + -я (-ja)。

zdoróvʺja (romanization)
здоро́в'я (genitive)


здоровий

源自古東斯拉夫語 здоровъ (zdorovŭ) ← 原始斯拉夫語 *sъdorvъ。

Uk-здоровий.ogg


злочинець

zločýnecʹ (romanization)
злочи́нця (genitive)
злочи́нці (nominative plural)
злочи́нців (genitive plural)
злочи́нниця (feminine)

Uk-злочинець.ogg


змія

源自原始斯拉夫語 *zmьja。

zmijá (romanization)
змії́ (genitive)
змі́ї (nominative plural)
змій (genitive plural)


знання

znannjá (romanization)
знання́ (genitive)
знання́ (nominative plural)
знань (genitive plural)


зобов'язання

zobovʺjázannja (romanization)
зобов'я́зання (genitive)
зобов'я́зання (nominative plural)
зобов'я́зань (genitive plural)

Uk-зобов'язання.ogg


зозуля

zozúlja (romanization)
зозу́лі (genitive)
зозу́лі (nominative plural)
зозу́ль (genitive plural)


золотий

Uk-золотий.ogg


зоря

源自原始斯拉夫語 *zorja。

zorjá (romanization)
зорі́ (genitive)
зо́рі (nominative plural)
зір (genitive plural)


зошит

zóšyt (romanization)
зо́шита (genitive)
зо́шити (nominative plural)
зо́шитів (genitive plural)


кількість

kílʹkistʹ (romanization)
кі́лькості (genitive)
кі́лькости (genitive)
кі́лькості (nominative plural)
кі́лькостей (genitive plural)

Uk-кількість.ogg


кімната

源自波蘭語 komnata ← 拉丁語 camīnāta，可能通過古高地德語。

kimnáta (romanization)
кімна́ти (genitive)
кімна́ти (nominative plural)
кімна́т (genitive plural)

Uk-кімната.ogg


кінець

kinécʹ (romanization)
кінця́ (genitive)
кінці́ (nominative plural)
кінці́в (genitive plural)


кінь

* 繼承自古盧森尼亞語 кунь (kunʹ)、конь (konʹ)。
* 繼承自原始斯拉夫語 *kòňь > *koňь̯ > *kōňь̯ > *kōň > кінь (kinʹ)。

kinʹ (romanization)
коня́ (genitive)
ко́ні (nominative plural)
ко́ней (genitive plural)


кістка

kístka (romanization)
кі́стки (genitive)
кістки́ (nominative plural)
кісто́к (genitive plural)


кіт

源自古東斯拉夫語 котъ (kotŭ) ← 原始斯拉夫語 *kotъ。

kit (romanization)
кота́ (genitive)
коти́ (nominative plural)
коті́в (genitive plural)
кі́шка (feminine)
ко́тик (diminutive)
кото́к (diminutive)
кото́чок (diminutive)
коту́сь (diminutive)


кішка

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與俄語 ко́шка (kóška)同源。

kíška (romanization)
кі́шки (genitive)
кі́шки (nominative plural)
кі́шок (genitive plural)
кіт (masculine)


кава

源自鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve) (土耳其語 kahve)，來自阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa)。


кавун

源自突厥語族。對比土耳其語 kavun, 韃靼語 кавын (qawın)。

kavún (romanization)
кавуна́ (genitive)
кавуни́ (nominative plural)
кавуні́в (genitive plural)


кажан

kažán (romanization)
кажана́ (genitive)
кажани́ (nominative plural)
кажані́в (genitive plural)
кажани́ха (feminine)
кажано́вий (relational adjective)
кажано́к (diminutive)


казка

kázka (romanization)
ка́зки (genitive)
казки́ (nominative plural)
казо́к (genitive plural)


камінь

源自原始斯拉夫語 *kamy。

káminʹ (romanization)
ка́меню (genitive)
кам'яни́й (relational adjective)
камі́нний (relational adjective)


камінь

源自原始斯拉夫語 *kamy。

káminʹ (romanization)
ка́меня (genitive)
ка́мені (nominative plural)
ка́менів (genitive plural)
кам'яни́й (relational adjective)
камі́нний (relational adjective)
каміне́ць (diminutive)
камі́нчик (diminutive)


капітал

kapitál (romanization)
капіта́лу (genitive)
капіта́ли (nominative plural)
капіта́лів (genitive plural)

Uk-капітал.ogg


каплиця

kaplýcja (romanization)
капли́ці (genitive)
капли́ці (nominative plural)
капли́ць (genitive plural)

Uk-каплиця.ogg


картопля

借自德語 Kartoffel，間接源自波蘭語 kartofla和可能來自俄語 карто́фель (kartófelʹ)。

kartóplja (romanization)
карто́плі (genitive)
картопля́ний (relational adjective)
карто́пелька (diminutive)

Uk-картопля.ogg


квітка

kvítka (romanization)
кві́тки (genitive)
квітки́ (nominative plural)
квіто́к (genitive plural)


квадратний

Uk-квадратний.ogg


кефір

:Template:不可數 克菲爾 （乳製品）


Київ

源自古東斯拉夫語 Кꙑѥвъ (Kyjevŭ)，通過古烏克蘭語 Кї́євь (Kjíjevʹ)，中古烏克蘭語 Ки́єв (Kýjev), Кі́евъ (Kíev), Ки́евъ (Kýev)。
傳統的詞源說法是源自傳說中的建城者名кии (kii，古教會斯拉夫語)，在Hypatian Codex中有提及（參見維基百科條目基依、謝克、霍里夫三兄弟）。對比烏克蘭語 Кий (Kyj), 俄語 Ки́ев (Kíjev)和Кий (Kij)。但曆史學家Michael Hrushevsky認為這只是“詞源傳說”。
語言學家Jaroslav Rudnyckyj提出的觀點是，Київ更可能源自кий (kyj，“棒，棍”)，意思是居民點有ки́ями (kýjamy)組成的籬笆。源自原始斯拉夫語 *kyjь (“桿，錘子”) ← 原始印歐語 *kū-i̯os (“桿，錘子”), *kāu̯-, *kəu̯-，與*kūti (“to hit”)有關 ← *koutei。

Kýjiv (romanization)
Ки́єва (Kýjeva) (genitive)


кислий

源自原始斯拉夫語 *kys(ь)lъ。


китайський

Uk-китайський.ogg


кишеня

kyšénja (romanization)
кише́ні (genitive)
кише́ні (nominative plural)
кише́нь (genitive plural)
кишенько́вий (relational adjective)
кише́нька (diminutive)


клятьба

kljatʹbá (romanization)
клятьби́ (genitive)

Uk-клятьба.ogg


ковбаса

源自中、古烏克蘭語колбаса́ (kolbasá), 古東斯拉夫語 кълбаса (kŭlbasa)。斯拉夫語族同源詞指向的重構上古詞 (原始斯拉夫語 *kъlbasa, *klobasa, *kobasa)表明這是一個非常早期的借詞，早期形式未知。有可能源自土耳其語 külbastı (“烤肉”) ← kül (“灰”) ← 古土耳其語kül (“灰”)。
其他可能有聯系的詞包括古東斯拉夫語 *колб- (*kolb-)/*ковб- (*kovb-)（與俄語 ко́лоб (kólob，“小圓甜包”)同源）, 俄語、烏克蘭語 колобо́к (kolobók，“小圓甜包”), 烏克蘭語 ко́вбиця (kóvbycja，“木頭”), ковба́н (kovbán，“木頭”), ко́вбик (kóvbyk，“肚子，胃”), ковба́тка (kovbátka，“一塊肉”), 或擬聲詞原始印歐語 *kol-, *kel-, 與保加利亞語 кълцам (kǎlcam，“剁”), 烏克蘭語 коло́ти (kolóty，“戳”), лу́скати (lúskaty，“剝開堅果殼”), дзьо́бати (dzʹóbaty，“啄”), 古教會斯拉夫語 кльчьтати (klĭčĭtati，“繃斷牙齒”)同源。
也有一種並不正確的聯系：原始斯拉夫語 *kъl̥bjь (“蝦虎魚”); 對比俄語 колба́ (kolbá), колбь (kolbʹ), 烏克蘭語 ко́блик (kóblyk), ко́вблик (kóvblyk)。
也有推測來源於希伯來語 כל־ (kol-，“所有”) בּשׂר (basár，“肉食”)/法語 calebasse (“葫蘆瓢”)，但這些在各個方面聯繫都很弱。
對比俄語 колбаса́ (kolbasá), 白俄羅斯語 каўбаса́ (kaŭbasá), кілбаса́ (kilbasá)，方言келбаса́ (kjelbasá)（後兩者源自波蘭語）, 古東斯拉夫語 колбаса (kolbasa), 波蘭語 kiełbasa，古舊形式kiełbodziej (“香腸肉”), 卡舒比語 kiełbas, 捷克語 klobása, 罕用形式klobás, 古代用語koblása, 斯洛伐克語 kolbasa, klobása, kubása, 方言klbása, 上索布語 kołbasa，方言kołbasa, 古舊形式下索布語 kjałbasa, 罕用形式kjałbas, 保加利亞語 колба́са (kolbása), колба́с (kolbás), 方言калба́са (kalbása), кълбаса (kǎlbasa), коба́са (kobása), 馬其頓語 колба́са (kolbása), 塞爾維亞-克羅地亞語 kobàsica，方言 klobása, klobásica, 斯洛文尼亞語 klobása。

ківбаса́ (alternative)
kovbasá (romanization)
ковбаси́ (genitive)
ковба́си (nominative plural)
ковба́с (genitive plural)

Uk-ковбаса.ogg


коліно

源自古東斯拉夫語 колѣно (kolěno) ← 原始斯拉夫語 *kolěno。

kolíno (romanization)
колі́на (genitive)
колі́на (nominative plural)
колі́н (genitive plural)


колір

kólir (romanization)
ко́льору (genitive)
кольори́ (nominative plural)
кольорі́в (genitive plural)


чорний

源自原始斯拉夫語 *čьrnъ ← 原始印歐語 *kr̥snós (“黑色”)。與白俄羅斯語 чорны (čórny), 俄語 чёрный (čórnyj), 古教會斯拉夫語 чрънъ (črŭnŭ，“黑色”), 保加利亞語 черен (čeren), 塞爾維亞-克羅地亞語 црн/crn, 斯洛文尼亞語 črn, 斯洛伐克語 čierny; 挪威語、瑞典語 harr, 梵語 कृष्ण (kṛṣṇa), 古普魯士語 kirsnan (“黑色”)等同源。


комісія

komísija (romanization)
комі́сії (genitive)
комі́сії (nominative plural)
комі́сій (genitive plural)

Uk-комісія.ogg


комітет

komitét (romanization)
коміте́ту (genitive)
коміте́ти (nominative plural)
коміте́тів (genitive plural)

Uk-комітет.ogg


комедія

komédija (romanization)
коме́дії (genitive)
коме́дії (nominative plural)
коме́дій (genitive plural)

Uk-комедія.ogg


комп'ютер

借自英語 computer。同源詞包括俄語 компьютер (kompʹjuter) 等。

kompʺjúter (romanization)
комп'ю́тера (genitive)
комп'ю́тери (nominative plural)
комп'ю́терів (genitive plural)
комп'ю́терний (relational adjective)

Uk-комп'ютер.ogg


коноплі

konópli (romanization)
конопе́ль (genitive)

Uk-коноплі.ogg


конституція

konstytúcija (romanization)
конститу́ції (genitive)
конститу́ції (nominative plural)
конститу́цій (genitive plural)
конституці́йний (relational adjective)

Uk-конституція.ogg


конституція

Uk-конституція.ogg


конференція

konferéncija (romanization)
конфере́нції (genitive)
конфере́нції (nominative plural)
конфере́нцій (genitive plural)

Uk-конференція.ogg


конфлікт

konflíkt (romanization)
конфлі́кту (genitive)
конфлі́кти (nominative plural)
конфлі́ктів (genitive plural)

Uk-конфлікт.ogg


коріння

korínnja (romanization)
корі́ння (genitive)

Uk-коріння.ogg

:Template:不可數（集合名詞） 根


корінь

源自原始斯拉夫語 *kory。與俄語 ко́рень (kórenʹ)同源。

kórinʹ (romanization)
ко́реня (genitive)
ко́рені (nominative plural)
ко́ренів (genitive plural)


корабель

korabélʹ (romanization)
корабля́ (genitive)
кораблі́ (nominative plural)
кораблі́в (genitive plural)

Uk-корабель.ogg


коричневий

Uk-коричневий.ogg


королівство

korolívstvo (romanization)
королі́вства (genitive)
королі́вства (nominative plural)
королі́вств (genitive plural)

Uk-королівство.ogg


космічний

Uk-космічний.ogg


країна

來自古東斯拉夫語 краина (kraina)，來自原始斯拉夫語 *krajina。與俄語 краи́на (kraína)、白俄羅斯語 краі́на (kraína)、波蘭語 kraina、塞爾維亞-克羅地亞語 кра̏јина / krȁjina同源。

krajína (romanization)
краї́ни (genitive)
краї́ни (nominative plural)
краї́н (genitive plural)


краватка

kravátka (romanization)
крава́тки (genitive)
крава́тки (nominative plural)
крава́ток (genitive plural)

Uk-краватка.ogg


красивий

Uk-красивий.ogg


крига

krýha (romanization)
кри́ги (genitive)
кри́ги (nominative plural)
криг (genitive plural)


крук

源自原始斯拉夫語 *krukъ。

kruk (romanization)
кру́ка (genitive)
круки́ (nominative plural)
крукі́в (genitive plural)


кукурудза

來源不明。可能源自原始斯拉夫語 *kukur-, *kokor-, 與斯洛文尼亞語 kukúrjav (“長捲毛的”)及保加利亞語 кукуряк (kukurjak，“菟葵”)有關。
也可能借自羅馬尼亞語 cucurúz，借自烏克蘭語 кокорудка (kokorudka，“球果”)：是一雙詞。

kukurúdza (romanization)
кукуру́дзи (genitive)
кукуру́дзяний (relational adjective)

Uk-кукурудза.ogg


лідер

líder (romanization)
лі́дера (genitive)
лі́дери (nominative plural)
лі́дерів (genitive plural)
лі́дерка (feminine)


лід

源自原始斯拉夫語 *ledъ。

lid (romanization)
льо́ду (genitive)
льоди́ (nominative plural)
льоді́в (genitive plural)


ліжко

lížko (romanization)
лі́жка (genitive)
лі́жка (nominative plural)
лі́жок (genitive plural)


лікар

源自原始斯拉夫語 *lěkarь。

líkar (romanization)
лі́каря (genitive)
лікарі́ (nominative plural)
лікарі́в (genitive plural)


лікарня

likárnja (romanization)
ліка́рні (genitive)
ліка́рні (nominative plural)
ліка́рень (genitive plural)

Uk-лікарня.ogg


лінія

línija (romanization)
лі́нії (genitive)
лі́нії (nominative plural)
лі́ній (genitive plural)
ліні́йний (relational adjective)


літак

liták (romanization)
літака́ (genitive)
літаки́ (nominative plural)
літакі́в (genitive plural)
літачо́к (diminutive)

закінчується посадка у літак

飛機的登機時間要結束了。


літера

lítera (romanization)
лі́тери (genitive)
лі́тери (nominative plural)
лі́тер (genitive plural)


література

literatúra (romanization)
літерату́ри (genitive)
літерату́ри (nominative plural)
літерату́р (genitive plural)
літерату́рний (relational adjective)

Uk-література.ogg


літо

源自原始斯拉夫語 *lěto (“夏天”) ← 原始印歐語 *leh₁tom。

líto (romanization)
лі́та (genitive)
літа́ (nominative plural)
літ (genitive plural)


осінь

源自原始斯拉夫語 *(j)esenь。

ósinʹ (romanization)
о́сені (genitive)
о́сени (genitive)
о́сені (nominative plural)
о́сеней (genitive plural)


літр

litr (romanization)
лі́тра (genitive)
лі́три (nominative plural)
лі́трів (genitive plural)


ліфт

lift (romanization)
лі́фта (genitive)
лі́фти (nominative plural)
лі́фтів (genitive plural)


ліхтар

可能源自中古高地德語 liuhtære (“燭臺”)，通過波蘭語 lichtarz (“燭臺”)。對比俄語口語詞лихта́р (lixtár，“燭臺”), 德語 Leuchter (“燭臺”)。

lixtár (romanization)
ліхтаря́ (genitive)
ліхтарі́ (nominative plural)
ліхтарі́в (genitive plural)


лабораторія

laboratórija (romanization)
лаборато́рії (genitive)
лаборато́рії (nominative plural)
лаборато́рій (genitive plural)
лаборато́рний (relational adjective)

Uk-лабораторія.ogg


ластівка

lástivka (romanization)
ла́стівки (genitive)
ластівки́ (nominative plural)
ластіво́к (genitive plural)

Uk-ластівка.ogg


лебідь

源自原始斯拉夫語 *olbǫdь，原始印歐語 *albʰós (“白色”)。

lébidʹ (romanization)
ле́бедя (genitive)
ле́беді (nominative plural)
ле́бедів (genitive plural)


левиця

levýcja (romanization)
леви́ці (genitive)
леви́ці (nominative plural)
леви́ць (genitive plural)


лекція

lékcija (romanization)
ле́кції (genitive)
ле́кції (nominative plural)
ле́кцій (genitive plural)


лисиця

來自古東斯拉夫語 лисица (lisica)，等同於лис (lys) + -иця (-ycja)。

lysýcja (romanization)
лиси́ці (genitive)
лиси́ці (nominative plural)
лиси́ць (genitive plural)
лис (masculine)
лиси́чий (relational adjective)
ли́сячий (relational adjective)
лиси́чка (diminutive)
ли́ска (diminutive)


локшина

lókšyna (romanization)
ло́кшини (genitive)

Uk-локшина.ogg


лоша

lošá (romanization)
лоша́ти (genitive)
лоша́та (nominative plural)
лоша́т (genitive plural)


льоха

lʹóxa (romanization)
льо́хи (genitive)
льо́хи (nominative plural)
льох (genitive plural)


Львів

Lʹviv (romanization)
Льво́ва (Lʹvóva) (genitive)


Луганськ

Luhánsʹk (romanization)
Луга́нська (Luhánsʹka) (genitive)

Uk-Луганськ.ogg

盧甘斯克/盧漢斯克 （城市）


м'якість

mʺjákistʹ (romanization)
м'я́кості (genitive)
м'я́кости (genitive)


м'ясо

源自原始斯拉夫語 *męso ← 原始印歐語 *mḗms。


м'ясорубка

mʺjasorúbka (romanization)
м'ясору́бки (genitive)
м'ясору́бки (nominative plural)
м'ясору́бок (genitive plural)

Uk-м'ясорубка.ogg


мій

源自原始斯拉夫語 *mojь。


міліція

milícija (romanization)
мілі́ції (genitive)

Uk-міліція.ogg


міліція

milícija (romanization)
мілі́ції (genitive)
мілі́ції (nominative plural)
мілі́цій (genitive plural)

Uk-міліція.ogg


мілина

milyná (romanization)
мілини́ (genitive)
міли́ни (nominative plural)
міли́н (genitive plural)


мілкий

源自古東斯拉夫語 мѣлъкъ (mělŭkŭ) ← 原始斯拉夫語 *mělъkъ。


міль

milʹ (romanization)
мі́лі (genitive)
мі́лі (nominative plural)
мі́лей (genitive plural)


мільйон

milʹjón (romanization)
мільйо́на (genitive)
мільйо́ни (nominative plural)
мільйо́нів (genitive plural)

Uk-мільйон.ogg


міністерство

ministérstvo (romanization)
міністе́рства (genitive)
міністе́рства (nominative plural)
міністе́рств (genitive plural)

Uk-міністерство.ogg


міністр

minístr (romanization)
міні́стра (genitive)
міні́стри (nominative plural)
міні́стрів (genitive plural)

Uk-міністр.ogg


міст

源自古東斯拉夫語 мостъ (mostŭ) ← 原始斯拉夫語 *mostъ (“橋”)。

mist (romanization)
моста́ (genitive)
мо́сту (genitive)
мости́ (nominative plural)
мостови́й (relational adjective)


місто

místo (romanization)
мі́ста (genitive)
міста́ (nominative plural)
міст (genitive plural)
міськи́й (relational adjective)
місте́чко (diminutive)


місце

源自古東斯拉夫語 мѣстьце (městĭce), мѣстце (městce) ← 原始斯拉夫語 *městьce ← *město (“地點；鎮”) + *-ьce。等同於мі́сто (místo) + -це (-ce)。對比波蘭語 miejsce。

mísce (romanization)
мі́сця (genitive)
місця́ (nominative plural)
місць (genitive plural)


місцевий

Uk-місцевий.ogg


мітла

源自原始斯拉夫語 *metъla。

mitlá (romanization)
мітли́ (genitive)
мі́тли (nominative plural)
мі́тел (genitive plural)


мішаний

Uk-мішаний.ogg


мавпа

mávpa (romanization)
ма́впи (genitive)
ма́впи (nominative plural)
мавп (genitive plural)
ма́впячий (relational adjective)
ма́впочка (diminutive)
мавпеня́ (diminutive)
мавпеня́тко (diminutive)


майбутній

Uk-майбутній.ogg


малий

源自古東斯拉夫語 малъ (malŭ) ← 原始斯拉夫語 *malъ。與俄語 малый (malyj)同源。


Марія

Maríja (romanization)
Марі́ї (Maríji) (genitive)


матеріал

materiál (romanization)
матеріа́лу (genitive)
матеріа́ли (nominative plural)
матеріа́лів (genitive plural)

Uk-матеріал.ogg


мелодія

melódija (romanization)
мело́дії (genitive)
мело́дії (nominative plural)
мело́дій (genitive plural)

Uk-мелодія.ogg


мережа

源自原始斯拉夫語 *merža。

meréža (romanization)
мере́жі (genitive)
мере́жі (nominative plural)
мере́ж (genitive plural)


мертвий

源自原始斯拉夫語 *mьrtvъ ← 原始印歐語 *mr̥twós, *mr̥tós，源自詞根*mr̥-, *mer- (“死”)。

Uk-мертвий.ogg


метал

metál (romanization)
мета́лу (genitive)
мета́ли (nominative plural)
мета́лів (genitive plural)


метелик

源自原始斯拉夫語 *motyľь的指小詞。

metélyk (romanization)
мете́лика (genitive)
мете́лики (nominative plural)
мете́ликів (genitive plural)

Uk-метелик.ogg


метелик

源自原始斯拉夫語 *motyľь的指小詞。

Uk-метелик.ogg


мешкання

méškannja (romanization)
ме́шкання (genitive)
ме́шкання (nominative plural)
ме́шкань (genitive plural)

Uk-мешкання.ogg


мистецтво

mystéctvo (romanization)
мисте́цтва (genitive)
мисте́цтва (nominative plural)
мисте́цтв (genitive plural)

Uk-мистецтво.ogg


мить

mytʹ (romanization)
ми́ті (genitive)
ми́ті (nominative plural)
ми́тей (genitive plural)


миша

繼承自原始斯拉夫語 *myšь，來自原始印歐語 *muh₂s。計算機術語是意譯自英語 mouse。

mýša (romanization)
ми́ші (genitive)
ми́ші (nominative plural)
мише́й (genitive plural)
ми́шачий (relational adjective)
ми́шка (diminutive)


миша

mýša (romanization)
ми́ші (genitive)
ми́ші (nominative plural)
мише́й (genitive plural)
ми́шка (diminutive)


множина

množyná (romanization)
множини́ (genitive)
множи́ни (nominative plural)
множи́н (genitive plural)
множи́нний (relational adjective)

Uk-множина.ogg


мовити

與捷克語 mluviti同源。等同於мова (mova) + -ити (-yty)。


мозок

源自原始斯拉夫語 *mozgъ ← 原始印歐語 *mosgos。

mózok (romanization)
мо́зку (genitive)
мі́зки (nominative plural)
мі́зків (genitive plural)

(非正式、比喻) 聰明的人，智慧的人


молодий

繼承自原始斯拉夫語 *moldъ。

molodýj (romanization)
моло́дший (comparative)
наймоло́дший (superlative)
мо́лодо

Uk-молодий.ogg


морква

來自原始斯拉夫語 *mъrky。

mórkva (romanization)
мо́ркви (genitive)
морквя́ний (relational adjective)
морквяни́й (relational adjective)
моркви́ця (diminutive)
мо́рківка (diminutive)


мрія

mríja (romanization)
мрі́ї (genitive)
мрі́ї (nominative plural)
мрій (genitive plural)


мужність

múžnistʹ (romanization)
му́жності (genitive)
му́жности (genitive)

Uk-мужність.ogg


музичний

Uk-музичний.ogg


мураха

源自原始斯拉夫語 *morvъ ← 原始印歐語 *morwi-。

muráxa (romanization)
мура́хи (genitive)
мура́хи (nominative plural)
мура́х (genitive plural)


ні

源自原始斯拉夫語 *ni ← 原始印歐語 *néy。

ні дякую

ні добрий


ніж

niž (romanization)
ножа́ (genitive)
ножі́ (nominative plural)
ножі́в (genitive plural)
ножови́й (relational adjective)


ніздря

源自原始斯拉夫語 *nozdra。

nízdrja (romanization)
ні́здрі (genitive)
ні́здрі (nominative plural)
ні́здрів (genitive plural)


німець

源自原始斯拉夫語 *němьcь (“外國人；德意志人”)，源自*němъ (“啞的”)。與烏克蘭語 німи́й (nimýj)同源。

nímecʹ (romanization)
ні́мця (genitive)
ні́мці (nominative plural)
ні́мців (genitive plural)
ні́мка (feminine)
німе́цький (relational adjective)


німець

nímecʹ (romanization)
ні́мця (genitive)
ні́мці (nominative plural)
ні́мців (genitive plural)


Німеччина

源自 німець (nimecʹ) + -щина (-ščyna)

Niméččyna (romanization)
Німе́ччини (genitive)
німе́цький (relational adjective)

Uk-Німеччина.ogg

Федерати́вна Респу́бліка Німе́ччина

德國（國家名，位於中歐）

德國（國家名，位於中歐）


німий

源自古東斯拉夫語 нѣмъ (němŭ) ← 原始斯拉夫語 *němъ。可能源自原始印歐語 *mem- (“咕噥”)或*nē-mn- (“不說話”)。


ніс

源自原始斯拉夫語 *nosъ ← 原始印歐語 *néh₂s。

nis (romanization)
но́са (genitive)
носи́ (nominative plural)
носі́в (genitive plural)


ніхто

（用於否定句、疑問句）任何人


навіть

對比波蘭語 nawet。


наголос

náholos (romanization)
на́голосу (genitive)
на́голоси (nominative plural)
на́голосів (genitive plural)

Uk-наголос.ogg


надія

源自原始斯拉夫語 *naděja。

nadíja (romanization)
наді́ї (genitive)
наді́ї (nominative plural)
наді́й (genitive plural)


надання

nadánnja (romanization)
nadannjá (romanization)
нада́ння (genitive)
надання́ (genitive)

Uk-надання.ogg


надворі

Uk-надворі.ogg

надворі вже темно


назавжди

Uk-назавжди.ogg


намір

námir (romanization)
на́міру (genitive)
на́міри (nominative plural)
на́мірів (genitive plural)


народження

對比白俄羅斯語 нараджэ́нне (naradžénnje)。

naródžennja (romanization)
наро́дження (genitive)
наро́дження (nominative plural)
наро́джень (genitive plural)

Uk-народження.ogg


насіння

nasínnja (romanization)
насі́ння (genitive)

Uk-насіння.ogg

:Template:不可數（集合名詞） （植物的）種子


насінина

nasinýna (romanization)
насіни́ни (genitive)
насіни́ни (nominative plural)
насіни́н (genitive plural)


населення

nasélennja (romanization)
насе́лення (genitive)

Uk-населення.ogg


наслідок

náslidok (romanization)
на́слідку (genitive)
на́слідки (nominative plural)
на́слідків (genitive plural)

Uk-наслідок.ogg


натовп

源自原始斯拉夫語 *tъlpa。與白俄羅斯語 натоўп (natóŭp)，俄語 толпа́ (tolpá)（關係較遠）同源。

nátovp (romanization)
на́товпу (genitive)
на́товпи (nominative plural)
на́товпів (genitive plural)


національний

Uk-національний.ogg


нація

nácija (romanization)
на́ції (genitive)
на́ції (nominative plural)
на́цій (genitive plural)


небезпека

не- (ne-，“不”) + безпека (bezpeka，“安全”)

nebezpéka (romanization)
небезпе́ки (genitive)
небезпе́ки (nominative plural)
небезпе́к (genitive plural)

Uk-небезпека.ogg


незабаром

Uk-незабаром.ogg


незалежність

незале́жний (nezaléžnyj) + -ість (-istʹ)

nezaléžnistʹ (romanization)
незале́жності (genitive)
незале́жности (genitive)

Uk-незалежність.ogg

День Незале́жності Украї́ни


незалежний

не (ne) + зале́жний (zaléžnyj)

nezaléžnyj (romanization)
незале́жно
незале́жність (abstract-noun)

Uk-незалежний.ogg


низький

源自原始斯拉夫語 *nizъkъ ← 原始印歐語 *ni-，與俄語 низкий (nizkij)同源。

Uk-низький.ogg


сьогодні

Uk-сьогодні.ogg


новий

源自原始斯拉夫語 *novъ ← 原始印歐語 *néwos。


ножиці

nóžyci (romanization)
но́жиць (genitive)
но́жичний (relational adjective)
но́жички (diminutive)


обговорення

obhovórennja (romanization)
обгово́рення (genitive)
обгово́рення (nominative plural)
обгово́рень (genitive plural)

Uk-обговорення.ogg


обов'язок

obóvʺjazok (romanization)
обо́в'язку (genitive)
обо́в'язки (nominative plural)
обо́в'язків (genitive plural)

Uk-обов'язок.ogg


обставина

obstávyna (romanization)
обста́вини (genitive)
обста́вини (nominative plural)
обста́вин (genitive plural)

Uk-обставина.ogg


овід

óvid (romanization)
о́вода (genitive)
о́води (nominative plural)
о́водів (genitive plural)


огірок

ohirók (romanization)
огірка́ (genitive)
огірки́ (nominative plural)
огіркі́в (genitive plural)
огірко́вий (relational adjective)
огіро́чний (relational adjective)
огіро́чок (diminutive)


Одеса

Odésa (romanization)
Оде́си (Odésy) (genitive)


олівець

借自波蘭語 ołówek。

olivécʹ (romanization)
олівця́ (genitive)
олівці́ (nominative plural)
олівці́в (genitive plural)

Uk-олівець.ogg


онук

源自古東斯拉夫語 вънукъ (vŭnukŭ) ← 原始斯拉夫語 *vъnukъ。

onúk (romanization)
ону́ка (genitive)
ону́ки (nominative plural)
ону́ків (genitive plural)
ону́ка (feminine)
ону́чка (feminine)


оранжевий

Uk-оранжевий.ogg


організація

orhanizácija (romanization)
організа́ції (genitive)
організа́ції (nominative plural)
організа́цій (genitive plural)
організаці́йний (relational adjective)

Uk-організація.ogg


орел

繼承自古東斯拉夫語 орьлъ (orĭlŭ)，來自原始斯拉夫語 *orьlъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *arélis，來自原始印歐語 *h₃érō。

orél (romanization)
орла́ (genitive)
орли́ (nominative plural)
орлі́в (genitive plural)
орли́ний (relational adjective)
орло́вий (relational adjective)
о́рлик (diminutive)


Гонконг

Honkónh (romanization)
Гонко́нгу (genitive)
гонко́нгський (relational adjective)

Сянга́н

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）


осінній

Uk-осінній.ogg


освіта

osvíta (romanization)
осві́ти (genitive)
осві́ти (nominative plural)
осві́т (genitive plural)
осві́тній (relational adjective)


Аллах

借自阿拉伯語 اللّٰه (allāh)。


оселедець

源自古東斯拉夫語 сельдь (selĭdĭ) (1497)，源自早期的*сьлдь (*sĭldĭ) ← 古諾爾斯語 síld。對比白俄羅斯語 селядзе́ц (sjeljadzjéc), 俄語 се́льдь (sélʹdʹ)。

oselédecʹ (romanization)
оселе́дця (genitive)
оселе́дці (nominative plural)
оселе́дців (genitive plural)

Uk-оселедець.ogg


оселедець

Uk-оселедець.ogg

頂髻（哥薩克人所扎的髮髻）


особовий

Uk-особовий.ogg


острів

源自原始斯拉夫語 *ostrovъ ← 原始印歐語 *strow-。

óstriv (romanization)
о́строва (genitive)
острови́ (nominative plural)
острові́в (genitive plural)
острівни́й (relational adjective)
острово́к (diminutive)
остріве́ць (diminutive)
острове́ць (diminutive)


отець

源自原始斯拉夫語 *otьcь ← 原始印歐語 *átta。

otécʹ (romanization)
вітця́ (genitive)
отця́ (genitive)
вітці́ (nominative plural)
отці́ (nominative plural)
вітці́в (genitive plural)
отці́в (genitive plural)


тато

源自原始斯拉夫語 *tata，對比俄語 тата (tata)。

táto (romanization)
та́та (genitive)
та́ти (nominative plural)
тат (genitive plural)
та́тко (diminutive)


південь

pívdenʹ (romanization)
пі́вдня (genitive)
пі́вдні (nominative plural)
пі́вднів (genitive plural)
півде́нний (relational adjective)

Uk-південь.ogg


півень

pívenʹ (romanization)
пі́вня (genitive)
пі́вні (nominative plural)
пі́внів (genitive plural)
пі́внячий (relational adjective)
пі́вник (diminutive)
пі́вничок (diminutive)


півкуля

pivkúlja (romanization)
півку́лі (genitive)
півку́лі (nominative plural)
півку́ль (genitive plural)

Uk-півкуля.ogg


північ

繼承自原始斯拉夫語 *polъnoťь。By surface analysis, пів- (piv-) + ніч (nič)

pívnič (romanization)
пі́вночі (genitive)
пі́вночі (nominative plural)
пі́вночей (genitive plural)
півні́чний (relational adjective)


півострів

源自 пів- (piv-) + о́стрів (óstriv，“島”)。

pivóstriv (romanization)
піво́строва (genitive)
півострови́ (nominative plural)
півострові́в (genitive plural)

Uk-півострів.ogg


під

源自原始斯拉夫語 *podъ。


підвіконня

pidvikónnja (romanization)
підвіко́ння (genitive)
підвіко́ння (nominative plural)
підвіко́нь (genitive plural)

Uk-підвіконня.ogg


підвищення

pidvýščennja (romanization)
підви́щення (genitive)
підви́щення (nominative plural)
підви́щень (genitive plural)

Uk-підвищення.ogg


підготовка

pidhotóvka (romanization)
підгото́вки (genitive)

Uk-підготовка.ogg


підземний

源自під- (pid-) + зе́мний (zémnyj)。對比俄語 подзе́мный (podzémnyj), 波蘭語 podziemny, 捷克語 podzemní。

Uk-підземний.ogg


підлога

pidlóha (romanization)
підло́ги (genitive)

Uk-підлога.ogg


підошва

pidóšva (romanization)
підо́шви (genitive)
підо́шви (nominative plural)
підошо́в (genitive plural)

Uk-підошва.ogg


підприємець

pidpryjémecʹ (romanization)
підприє́мця (genitive)
підприє́мці (nominative plural)
підприє́мців (genitive plural)
підприє́мниця (feminine)

Uk-підприємець.ogg


підприємство

pidpryjémstvo (romanization)
підприє́мства (genitive)
підприє́мства (nominative plural)
підприє́мств (genitive plural)

Uk-підприємство.ogg


підручник

pidrúčnyk (romanization)
підру́чника (genitive)
підру́чники (nominative plural)
підру́чників (genitive plural)

Uk-підручник.ogg


посібник

posíbnyk (romanization)
посі́бника (genitive)
посі́бники (nominative plural)
посі́бників (genitive plural)

Uk-посібник.ogg


післязавтра

пі́сля (píslja，“之後”) + за́втра (závtra，“明天”)

Uk-післязавтра.ogg


піч

pič (romanization)
пе́чі (genitive)
пе́чі (nominative plural)
пече́й (genitive plural)


павук

源自古東斯拉夫語 паукъ (paukŭ) ← 原始斯拉夫語 *paǫkъ ← *pa- + *ǫkъ，來自原始印歐語 *h₂enkos (“鉤”)。

pavúk (romanization)
павука́ (genitive)
павуки́ (nominative plural)
павукі́в (genitive plural)


палець

源自古東斯拉夫語 пальць (palĭcĭ) ← 原始斯拉夫語 *palьcь (“手指，拇指”)。

pálecʹ (romanization)
па́льця (genitive)
па́льці (nominative plural)
па́льців (genitive plural)
па́льчик (diminutive)


паливо

pályvo (romanization)
па́лива (genitive)
па́ливний (relational adjective)


пам'ять

源自原始斯拉夫語 *pamętь。

pámʺjatʹ (romanization)
па́м'яті (genitive)


панчоха

Uk-панчоха.ogg


папір

papír (romanization)
папе́ра (genitive)
папе́ри (nominative plural)
папе́рів (genitive plural)
паперо́вий (relational adjective)
папіре́ць (diminutive)
папі́рчик (diminutive)


папуга

papúha (romanization)
папу́ги (genitive)
папу́ги (nominative plural)
папу́г (genitive plural)


партійний

Uk-партійний.ogg

Центральний Комітет був і завжди буде для нас вищим керівним партійним органом.
Centralʹnyj Komitet buv i zavždy bude dlja nas vyščym kerivnym partijnym orhanom.
The Central Committee has been and always will be for us the supreme governing body of the party.

1957, Андрій Головко, II, 465:


партія

pártija (romanization)
па́ртії (genitive)
па́ртії (nominative plural)
па́ртій (genitive plural)

Партія наша є союз свідомих, передових борців за визволення робітничого класу.
Partija naša je sojuz svidomyx, peredovyx borciv za vyzvolennja robitnyčoho klasu.
Our Party is a conscious union, of the leading/progressive fighters for the liberation of the working class.

1970, Ленін（《列寧全集》）, 12, 134:


пацюк

pacjúk (romanization)
пацюка́ (genitive)
пацюки́ (nominative plural)
пацюкі́в (genitive plural)


щур

繼承自古盧森尼亞語 щуръ (ščur)。

ščur (romanization)
щура́ (genitive)
щури́ (nominative plural)
щурі́в (genitive plural)


пенсія

pénsija (romanization)
пе́нсії (genitive)
пе́нсії (nominative plural)
пе́нсій (genitive plural)


період

períod (romanization)
пері́оду (genitive)
пері́оди (nominative plural)
пері́одів (genitive plural)


перемир'я

peremýrʺja (romanization)
переми́р'я (genitive)
переми́р'я (nominative plural)
переми́р'їв (genitive plural)

Uk-перемир'я.ogg


перемога

peremóha (romanization)
перемо́ги (genitive)
перемо́ги (nominative plural)
перемо́г (genitive plural)

Uk-перемога.ogg


перешийок

Uk-перешийок.ogg


печінка

pečínka (romanization)
печі́нки (genitive)
печінки́ (nominative plural)
печіно́к (genitive plural)

Uk-печінка.ogg


пилосос

pylosós (romanization)
пилосо́са (genitive)
пилосо́си (nominative plural)
пилосо́сів (genitive plural)

Uk-пилосос.ogg


письменник

pysʹménnyk (romanization)
письме́нника (genitive)
письме́нники (nominative plural)
письме́нників (genitive plural)
письме́нниця (feminine)

Uk-письменник.ogg


питальний

Uk-питальний.ogg


питання

pytánnja (romanization)
пита́ння (genitive)
пита́ння (nominative plural)
пита́нь (genitive plural)

Uk-питання.ogg


плід

源自原始斯拉夫語 *plodъ。

plid (romanization)
плода́ (genitive)
пло́ду (genitive)
плоди́ (nominative plural)
плоді́в (genitive plural)


плід

源自原始斯拉夫語 *plodъ。

plid (romanization)
плода́ (genitive)
плоди́ (nominative plural)
плоді́в (genitive plural)


плече

源自原始斯拉夫語 *pleťe。

plečé (romanization)
плеча́ (genitive)
пле́чі (nominative plural)
плече́й (genitive plural)
пліч (genitive plural)


пляшка

借自波蘭語 flaszka (“瓶子”)。

pljáška (romanization)
пля́шки (genitive)
пляшки́ (nominative plural)
пляшо́к (genitive plural)


поїзд

pójizd (romanization)
по́їзда (genitive)
поїзди́ (nominative plural)
поїзді́в (genitive plural)


повіка

繼承自原始斯拉夫語 *pověka。

povíka (romanization)
пові́ки (genitive)
пові́ки (nominative plural)
пові́к (genitive plural)


повітря

povítrja (romanization)
пові́тря (genitive)
пові́тряний (relational adjective)
повітря́ний (relational adjective)

Uk-повітря.ogg


поверхня

povérxnja (romanization)
пове́рхні (genitive)
пове́рхні (nominative plural)
пове́рхонь (genitive plural)

Uk-поверхня.ogg


повний

源自原始斯拉夫語 *pьlnъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *pílˀnas ← 原始印歐語 *pl̥h₁nós。


повноваження

povnovážennja (romanization)
повнова́ження (genitive)
повнова́ження (nominative plural)
повнова́жень (genitive plural)

Uk-повноваження.ogg


повстання

povstánnja (romanization)
повста́ння (genitive)
повста́ння (nominative plural)
повста́нь (genitive plural)

Uk-повстання.ogg


поганий

源自古東斯拉夫語 поганъ (poganŭ，“異教徒”) ← 拉丁語 paganus (“異教徒”)。

pohányj (romanization)
гі́рший (comparative)
пога́но

Uk-поганий.ogg


погляд

póhljad (romanization)
по́гляду (genitive)
по́гляди (nominative plural)
по́глядів (genitive plural)


погроза

pohróza (romanization)
погро́зи (genitive)
погро́зи (nominative plural)
погро́з (genitive plural)

Uk-погроза.ogg


податок

podátok (romanization)
пода́тку (genitive)
пода́тки (nominative plural)
пода́тків (genitive plural)

Uk-податок.ogg


подорож

pódorož (romanization)
по́дорожі (genitive)
по́дорожі (nominative plural)
по́дорожей (genitive plural)

Uk-подорож.ogg


поезія

poézija (romanization)
пое́зії (genitive)
пое́зії (nominative plural)
пое́зій (genitive plural)


поет

poét (romanization)
пое́та (genitive)
пое́ти (nominative plural)
пое́тів (genitive plural)
поете́са (feminine)
поети́чний (relational adjective)


позиція

pozýcija (romanization)
пози́ції (genitive)
пози́ції (nominative plural)
пози́цій (genitive plural)

Uk-позиція.ogg


показник

pokáznyk (romanization)
пока́зника (genitive)
пока́зники (nominative plural)
пока́зників (genitive plural)

Uk-показник.ogg


покоління

pokolínnja (romanization)
поколі́ння (genitive)
поколі́ння (nominative plural)
поколі́нь (genitive plural)

Uk-покоління.ogg


політик

polítyk (romanization)
полі́тика (genitive)
полі́тики (nominative plural)
полі́тиків (genitive plural)

Uk-політик.ogg


політичний

Uk-політичний.ogg


полуниця

polunýcja (romanization)
полуни́ці (genitive)
полуни́ці (nominative plural)
полуни́ць (genitive plural)

Uk-полуниця.ogg


польський

等同於по́ле (póle) + -ський (-sʹkyj)。

Uk-польський.ogg

по́льська мо́ва


помідор

源自意大利語 pomodoro (字面意思是“金蘋果”)。

pomidór (romanization)
помідо́ра (genitive)
помідо́ри (nominative plural)
помідо́рів (genitive plural)

Uk-помідор.ogg


помешкання

poméškannja (romanization)
поме́шкання (genitive)
поме́шкання (nominative plural)
поме́шкань (genitive plural)

Uk-помешкання.ogg


помилка

pomýlka (romanization)
поми́лки (genitive)
по́милки¹ (genitive)
помилки́ (nominative plural)
помило́к (genitive plural)

Uk-помилка.ogg


поняття

ponjáttja (romanization)
поня́ття (genitive)
поня́ття (nominative plural)
поня́ть (genitive plural)

Uk-поняття.ogg


попіл

pópil (romanization)
по́пелу (genitive)
по́пільний (relational adjective)


порожнеча

porožnéča (romanization)
порожне́чі (genitive)

Uk-порожнеча.ogg


постіль

源自原始斯拉夫語 *posteljь。

póstilʹ (romanization)
postílʹ (romanization)
посте́лі (genitive)
посте́лі (nominative plural)
посте́лей (genitive plural)

Uk-постіль.ogg


потік

源自原始斯拉夫語 *potokъ。

potík (romanization)
пото́ку (genitive)
пото́ки (nominative plural)
пото́ків (genitive plural)


потім

原始斯拉夫語 *potomь, *po + *tъ (之後 + 那)。與俄語 потом (potom), 白俄羅斯語 потым (pótym), 波蘭語 potem, 捷克語 potom同源。


потилиця

potýlycja (romanization)
поти́лиці (genitive)
поти́лиці (nominative plural)
поти́лиць (genitive plural)
поти́личний (relational adjective)

Uk-потилиця.ogg


пошук

póšuk (romanization)
по́шуку (genitive)
по́шуки (nominative plural)
по́шуків (genitive plural)


прізвище

prízvyšče (romanization)
прі́звища (genitive)
прі́звища (nominative plural)
прі́звищ (genitive plural)

Uk-прізвище.ogg


праска

源自波蘭語 prasa，源自德語 Presse (“按壓”)。

práska (romanization)
пра́ски (genitive)
пра́ски (nominative plural)
пра́сок (genitive plural)


працівник

pracivnýk (romanization)
працівника́ (genitive)
працівники́ (nominative plural)
працівникі́в (genitive plural)
працівни́ця (feminine)

Uk-працівник.ogg

Партія вчить і вимагає поєднувати два стимули: моральний і матеріальний — високу свідомість працівника з кращою оплатою за кращий труд.
Partija včytʹ i vymahaje pojednuvaty dva stymuly: moralʹnyj i materialʹnyj — vysoku svidomistʹ pracivnyka z kraščoju oplatoju za kraščyj trud.
The Party teaches and demands a combination of two incentives: moral and material — a higher worker's awareness of a better pay for better work.

1962, Радянська Україна, 7.VI, 2:


праця

借自波蘭語 praca，借自捷克語 práce。源自原始斯拉夫語 *porťa (“工作；行為”) ← *portiti (“送”) + *-ja。

prácja (romanization)
пра́ці (genitive)
пра́ці (nominative plural)
праць (genitive plural)


представник

predstavnýk (romanization)
представника́ (genitive)
представники́ (nominative plural)
представникі́в (genitive plural)
представни́ця (feminine)

Uk-представник.ogg


привіт

對比俄語 приве́т (privét), 白俄羅斯語 прыве́т (pryvjét)。

pryvít (romanization)
приві́ту (genitive)
приві́ти (nominative plural)
приві́тів (genitive plural)


приватний

Uk-приватний.ogg


приголосний

Uk-приголосний.ogg


прийменник

pryjménnyk (romanization)
прийме́нника (genitive)
прийме́нники (nominative plural)
прийме́нників (genitive plural)

Uk-прийменник.ogg


природа

繼承自原始斯拉夫語 *priroda。

pryróda (romanization)
приро́ди (genitive)
приро́дний (relational adjective)

Uk-природа.ogg


притулок

prytúlok (romanization)
приту́лку (genitive)
приту́лки (nominative plural)
приту́лків (genitive plural)

Uk-притулок.ogg


прихильник

pryxýlʹnyk (romanization)
прихи́льника (genitive)
прихи́льники (nominative plural)
прихи́льників (genitive plural)
прихи́льниця (feminine)

Uk-прихильник.ogg


існування

isnuvánnja (romanization)
існува́ння (genitive)

Uk-існування.ogg


програма

prohráma (romanization)
програ́ми (genitive)
програ́ми (nominative plural)
програ́м (genitive plural)

Uk-програма.ogg


продукція

prodúkcija (romanization)
проду́кції (genitive)

Uk-продукція.ogg


пролетаріат

proletariát (romanization)
пролетаріа́ту (genitive)

Uk-пролетаріат.ogg

..суспільство все більше й більше розколюється на два великі ворожі табори, на два великі класи, які стоять один проти одного, — буржуазію і пролетаріат.
..suspilʹstvo vse bilʹše j bilʹše rozkoljujetʹsja na dva velyki voroži tabory, na dva velyki klasy, jaki stojatʹ odyn proty odnoho, — buržuaziju i proletariat.
..society is increasingly split into two great hostile camps, into two great classes facing each other — bourgeoisie and proletariat.

1963, Маніфест комуністичної партії（《共產黨宣言》）, 31:


промінь

Uk-промінь.ogg


Киргизія

Kyrhýzija (romanization)
Кирги́зії (Kyrhýziji) (genitive)


Киргизстан

Kyrhyzstán (romanization)
Киргизста́ну (Kyrhyzstánu) (genitive)


пропозиція

propozýcija (romanization)
пропози́ції (genitive)
пропози́ції (nominative plural)
пропози́цій (genitive plural)

Uk-пропозиція.ogg


протест

protést (romanization)
проте́сту (genitive)
проте́сти (nominative plural)
проте́стів (genitive plural)

Uk-протест.ogg


професор

profésor (romanization)
профе́сора (genitive)
профе́сори (nominative plural)
профе́сорів (genitive plural)
профе́сорка (feminine)

Uk-професор.ogg


птах

ptax (romanization)
пта́ха (genitive)
птахи́ (nominative plural)
птахі́в (genitive plural)


птиця

ptýcja (romanization)
пти́ці (genitive)
пти́ці (nominative plural)
птиць (genitive plural)


публікація

publikácija (romanization)
публіка́ції (genitive)
публіка́ції (nominative plural)
публіка́цій (genitive plural)

Uk-публікація.ogg


пуголовок

púholovok (romanization)
пу́головка (genitive)
пу́головки (nominative plural)
пу́головків (genitive plural)

Uk-пуголовок.ogg


пшениця

源自原始斯拉夫語 *pьšenica。

pšenýcja (romanization)
пшени́ці (genitive)
пшени́ці (nominative plural)
пшени́ць (genitive plural)
пшени́чний (relational adjective)
пшени́чка (diminutive)
пшени́ченька (diminutive)

Uk-пшениця.ogg


пустеля

pustélja (romanization)
пусте́лі (genitive)
пусте́лі (nominative plural)
пусте́ль (genitive plural)

Uk-пустеля.ogg


рів

riv (romanization)
ро́ву (genitive)
рови́ (nominative plural)
рові́в (genitive plural)


рівень

rívenʹ (romanization)
рі́вня (genitive)
рі́вні (nominative plural)
рі́внів (genitive plural)


ріг

源自原始斯拉夫語 *rogъ。

rih (romanization)
ро́га (genitive)
ро́ги (nominative plural)
ро́гів (genitive plural)
рогови́й (relational adjective)
ріжо́к (diminutive)


ріг

源自原始斯拉夫語 *rogъ。

rih (romanization)
ро́гу (genitive)
ро́ги (nominative plural)
ро́гів (genitive plural)
рогови́й (relational adjective)


рід

源自原始斯拉夫語 *rodъ。

rid (romanization)
ро́ду (genitive)
роди́ (nominative plural)
роді́в (genitive plural)


рій

源自原始斯拉夫語 *rojь。

rij (romanization)
ро́ю (genitive)
роя́ (genitive)
рої́ (nominative plural)
рої́в (genitive plural)


рій

源自原始斯拉夫語 *rojь。

rij (romanization)
ро́ю (genitive)
рої́ (nominative plural)
рої́в (genitive plural)


рік

源自古東斯拉夫語 рокъ (rokŭ) ← 原始斯拉夫語 *rokъ ← *rekti (“說”) + *-ъ
對比拉丁語 fātum (“命運”) < fāri (“我說”)

rik (romanization)
ро́ку (genitive)
ро́ки (nominative plural)
роки́ (nominative plural)
ро́ків (genitive plural)
рокі́в (genitive plural)
річни́й (relational adjective)
рокови́й (relational adjective)


ріка

源自原始斯拉夫語 *rěka。

riká (romanization)
ріки́ (genitive)
рі́ки (nominative plural)
рік (genitive plural)
річни́й (relational adjective)
рі́чка (diminutive)


ріпа

rípa (romanization)
рі́пи (genitive)
рі́пи (nominative plural)
ріп (genitive plural)


річка

ríčka (romanization)
рі́чки (genitive)
річки́ (nominative plural)
річо́к (genitive plural)


річниця

ričnýcja (romanization)
річни́ці (genitive)
річни́ці (nominative plural)
річни́ць (genitive plural)

Uk-річниця.ogg


радянський

來自рад(а) + [н] (rad(a) + [n]) + -ський (-sʹkyj)。對照波蘭語 radziecki。

radjánsʹkyj (romanization)
радя́нськіший (comparative)
найрадя́нськіший (superlative)

Uk-радянський.ogg

Сою́з Радя́нських Соціалісти́чних Респу́блік

Sojúz Radjánsʹkyx Socialistýčnyx Respúblik

蘇維埃社會主義共和國聯盟

Украї́нська Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка

Ukrajínsʹka Radjánsʹka Socialistýčna Respúblika

烏克蘭蘇維埃社會主義共和國


революціонер

revoljucionér (romanization)
революціоне́ра (genitive)
революціоне́ри (nominative plural)
революціоне́рів (genitive plural)
революціоне́рка (feminine)

Uk-революціонер.ogg

Ленін втілив у собі найвидатніші риси пролетарського революціонера: могутній розум, усе долаючу волю, священну ненависть до рабства і гноблення, революційну пристрасть, послідовний інтернаціоналізм.
Lenin vtilyv u sobi najvydatniši rysy proletarsʹkoho revoljucionera: mohutnij rozum, use dolajuču volju, svjaščennu nenavystʹ do rabstva i hnoblennja, revoljucijnu prystrastʹ, poslidovnyj internacionalizm.
Lenin embodies the most outstanding features of a proletarian revolutionary: a powerful mind, an all-overcoming will, the sacred hatred of slavery and oppression, a revolutionary passion, a consistent internationalism.


революція

revoljúcija (romanization)
револю́ції (genitive)
револю́ції (nominative plural)
револю́цій (genitive plural)
революці́йний (relational adjective)

Uk-революція.ogg

Лютнева революція означала крутий перелом в історії нашої країни.. Вона була першою переможною народною революцією епохи імперіалізму.
Ljutneva revoljucija označala krutyj perelom v istoriji našoji krajiny.. Vona bula peršoju peremožnoju narodnoju revoljucijeju epoxy imperializmu.
二月革命是我國歷史上的一個重要轉折點。它是帝國主義時期第一個勝利的人民革命。

1967, Комуніст України, 2,34:


регіон

rehión (romanization)
регіо́ну (genitive)
регіо́ни (nominative plural)
регіо́нів (genitive plural)


релігія

relíhija (romanization)
релі́гії (genitive)
релі́гії (nominative plural)
релі́гій (genitive plural)

Uk-релігія.ogg


республіка

respúblika (romanization)
респу́бліки (genitive)
респу́бліки (nominative plural)
респу́блік (genitive plural)

Uk-республіка.ogg


реформа

refórma (romanization)
рефо́рми (genitive)
рефо́рми (nominative plural)
рефо́рм (genitive plural)

Uk-реформа.ogg


речення

réčennja (romanization)
ре́чення (genitive)
ре́чення (nominative plural)
ре́чень (genitive plural)

Uk-речення.ogg


ринок

rýnok (romanization)
ри́нку (genitive)
ри́нки (nominative plural)
ри́нків (genitive plural)
ри́нковий (relational adjective)


робітник

robitnýk (romanization)
робітника́ (genitive)
робітники́ (nominative plural)
робітникі́в (genitive plural)
робітни́ця (feminine)

Uk-робітник.ogg


робітниця

robitnýcja (romanization)
робітни́ці (genitive)
робітни́ці (nominative plural)
робітни́ць (genitive plural)
робітни́к (masculine)

Uk-робітниця.ogg


робота

源自古東斯拉夫語 робота (robota，“勞動，工作”)，亦源自原始斯拉夫語 *orbota， *orbъ + *-ota。

robóta (romanization)
робо́ти (genitive)
робо́ти (nominative plural)
робі́т (genitive plural)


робота

робот (robot) 的屬格單數

робот (robot) 的賓格單數


розділ

rózdil (romanization)
ро́зділу (genitive)
ро́зділи (nominative plural)
ро́зділів (genitive plural)


розмова

源自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，與白俄羅斯語 размова (razmóva), 俄語 размо́лвка (razmólvka)同源。等同於роз- (roz-) + мова (mova)。

rozmóva (romanization)
розмо́ви (genitive)
розмо́ви (nominative plural)
розмо́в (genitive plural)

Uk-розмова.ogg


розуміння

rozumínnja (romanization)
розумі́ння (genitive)

Uk-розуміння.ogg


ропуха

ropúxa (romanization)
ропу́хи (genitive)
ропу́хи (nominative plural)
ропу́х (genitive plural)


російський

Uk-російський.ogg

росі́йська мо́ва


Росія

Rosíja (romanization)
Росі́ї (genitive)
росі́йський (relational adjective)

俄羅斯（國名，位於東歐與亞洲）


рослина

roslýna (romanization)
росли́ни (genitive)
росли́ни (nominative plural)
росли́н (genitive plural)
росли́нний (relational adjective)

Uk-рослина.ogg


сік

源自原始斯拉夫語 *sokъ。

sik (romanization)
со́ку (genitive)
соки́ (nominative plural)
сокі́в (genitive plural)


сіль

silʹ (romanization)
со́лі (genitive)
со́ли (genitive)
со́лі (nominative plural)
соле́й (genitive plural)


сім'я

源自原始斯拉夫語 *sěmę ← 原始印歐語 *séh₁mn̥。

símʺja (romanization)
сі́м'я (genitive)
сі́мені (genitive)


сім'я

源自古東斯拉夫語 сѣмиꙗ (sěmija)。與俄語 семья́ (semʹjá)同源。

simʺjá (romanization)
сім'ї́ (genitive)
сі́м'ї (nominative plural)
сіме́й (genitive plural)
сіме́йний (relational adjective)


сіни

源自原始斯拉夫語 *sěnь。


свій

源自原始斯拉夫語 *svojь ← 原始印歐語 *swoyos。


світ

源自古東斯拉夫語 свѣтъ (světŭ) ← 原始斯拉夫語 *světъ (“光；世界”)。

svit (romanization)
сві́ту (genitive)
світи́ (nominative plural)
світі́в (genitive plural)


світанок

svitánok (romanization)
світа́нку (genitive)
світа́нки (nominative plural)
світа́нків (genitive plural)

Uk-світанок.ogg


світлий

Uk-світлий.ogg


свічка

svíčka (romanization)
сві́чки (genitive)
свічки́ (nominative plural)
свічо́к (genitive plural)


серце

源自古東斯拉夫語 сьрдьце (sĭrdĭce) ← 原始斯拉夫語 *sьrdьce ← 原始波羅的-斯拉夫語 [具體何詞?] ← 原始印歐語 *ḱḗr。

sérce (romanization)
се́рця (genitive)
серця́ (nominative plural)
серде́ць (genitive plural)
серць (genitive plural)


свято

svjáto (romanization)
свя́та (genitive)
свя́та (nominative plural)
свята́ (nominative plural)
свят (genitive plural)


семінар

seminár (romanization)
семіна́ру (genitive)
семіна́ри (nominative plural)
семіна́рів (genitive plural)

Uk-семінар.ogg


середовище

seredóvyšče (romanization)
середо́вища (genitive)
середо́вища (nominative plural)
середо́вищ (genitive plural)

Uk-середовище.ogg


серйозний

Uk-серйозний.ogg


синій

繼承自原始斯拉夫語 *siňь。

sýnij (romanization)
сині́ший (comparative)
найсині́ший (superlative)


сироватка

源自原始斯拉夫語 *syrovatъka。

syróvatka (romanization)
сиро́ватки (genitive)
сиро́ватки (nominative plural)
сиро́ваток (genitive plural)

Uk-сироватка.ogg


одно

оди́н (odýn) 的中性單數主格/賓格


ситуація

sytuácija (romanization)
ситуа́ції (genitive)
ситуа́ції (nominative plural)
ситуа́цій (genitive plural)

Uk-ситуація.ogg


скеля

skélja (romanization)
ске́лі (genitive)
ске́лі (nominative plural)
скель (genitive plural)


складовий

Uk-складовий.ogg


скло

源自古東斯拉夫語 стькло (stĭklo)，繼承自原始斯拉夫語 *stьklo，源自哥特語 𐍃𐍄𐌹𐌺𐌻𐍃 (stikls)。шкло (šklo)（借自波蘭語）的雙詞。

sklo (romanization)
скла (genitive)
сте́кла (nominative plural)
сте́кол (genitive plural)


скроня

skrónja (romanization)
скро́ні (genitive)
скро́ні (nominative plural)
скронь (genitive plural)


слідство

slídstvo (romanization)
слі́дства (genitive)

Uk-слідство.ogg

:Template:不可數（集合名詞） （警方） 調查員，偵查員

:Template:不可數 （警方） 調查，偵查


сліпий

繼承自原始斯拉夫語 *slěpъ。

slipýj (romanization)
сліпота́ (abstract-noun)


сміливість

smílyvistʹ (romanization)
smilývistʹ (romanization)
смі́ливості (genitive)
смі́ливости (genitive)
сміли́вості (genitive)
сміли́вости (genitive)

Uk-сміливість.ogg


смачний

Uk-смачний.ogg


сніг

源自原始斯拉夫語 *sněgъ, 原始印歐語 *snóygʷʰos。

snih (romanization)
сні́гу (genitive)
сніги́ (nominative plural)
снігі́в (genitive plural)


совість

源自古教會斯拉夫語 съвѣсть (sŭvěstĭ)。

sóvistʹ (romanization)
со́вісті (genitive)
со́вісти (genitive)

Uk-совість.ogg


сумління

借自波蘭語 sumienie ← 古波蘭語 sąmnienie，轉譯自拉丁語 cōnscientia。

sumlínnja (romanization)
сумлі́ння (genitive)

Uk-сумління.ogg


сокира

源自原始斯拉夫語 *sekyra。

sokýra (romanization)
соки́ри (genitive)
соки́ри (nominative plural)
соки́р (genitive plural)


солодкий

繼承自原始斯拉夫語 *soldъkъ，源自原始波羅的-斯拉夫語 *salHdus，最终源自原始印歐語 *seh₂l-。

solódkyj (romanization)
соло́дший (comparative)
найсоло́дший (superlative)
со́лодко
соло́дкість (abstract-noun)

Uk-солодкий.ogg


сонечко

sónečko (romanization)
со́нечка (genitive)

Uk-сонечко.ogg


сонечко

sónečko (romanization)
со́нечка (genitive)
со́нечка (nominative plural)
со́нечок (genitive plural)

Uk-сонечко.ogg


сонечко

Uk-сонечко.ogg


сонце

源自古東斯拉夫語 сълньце (sŭlnĭce) ← 原始斯拉夫語 *sъlnьce ← 原始印歐語 *sóh₂wl̥。

sónce (romanization)
со́нця (genitive)
со́нця (nominative plural)
сонць (genitive plural)


сонячний

Uk-сонячний.ogg


соняшник

源自сонячний (sonjačnyj，“太陽的”) + -ник (-nyk)。

sónjašnyk (romanization)
со́няшника (genitive)
со́няшники (nominative plural)
со́няшників (genitive plural)
со́няшниковий (relational adjective)

Uk-соняшник.ogg


соняшник

sónjašnyk (romanization)
со́няшнику (genitive)

Uk-соняшник.ogg

:Template:不可數 （集合）向日葵


Софія

Sófija (romanization)
Со́фії (Sófiji) (genitive)


співак

spivák (romanization)
співака́ (genitive)
співаки́ (nominative plural)
співакі́в (genitive plural)
співа́чка (feminine)
співа́цький (relational adjective)


співпраця

spivprácja (romanization)
співпра́ці (genitive)

Uk-співпраця.ogg


співробітництво

spivrobítnyctvo (romanization)
співробі́тництва (genitive)

Uk-співробітництво.ogg


спідниця

spidnýcja (romanization)
спідни́ці (genitive)
спідни́ці (nominative plural)
спідни́ць (genitive plural)

Uk-спідниця.ogg


сполучення

spolúčennja (romanization)
сполу́чення (genitive)
сполу́чення (nominative plural)
сполу́чень (genitive plural)

Uk-сполучення.ogg


сполучник

spolúčnyk (romanization)
сполу́чника (genitive)
сполу́чники (nominative plural)
сполу́чників (genitive plural)

Uk-сполучник.ogg


спосіб

spósib (romanization)
спо́собу (genitive)
спо́соби (nominative plural)
спо́собів (genitive plural)


справжній

Uk-справжній.ogg

Цей буди́нок — спра́вжній скарб.


спрага

spráha (romanization)
спра́ги (genitive)


Бангладеш

Banhladéš (romanization)
бангладе́шський or бангладе́ський (relational adjective)

國家名，位於南亞。法定名稱：孟加拉人民共和國。首都：達卡


Польща

Pólʹšča (romanization)
По́льщі (Pólʹšči) (genitive)


спроба

spróba (romanization)
спро́би (genitive)
спро́би (nominative plural)
спроб (genitive plural)


срібло

源自原始斯拉夫語 *sьrebro。

sríblo (romanization)
срі́бла (genitive)
срібла́ (nominative plural)
срі́бел (genitive plural)


ссавці

ссаве́ць (ssavécʹ) (ssavécʹ (ssavécʹ)) 的主格複數


ссавець

與捷克語 savec同源。等同於сса́ти (ssáty) + -ець (-ecʹ)。

ssavécʹ (romanization)
ссавця́ (genitive)
ссавці́ (nominative plural)
ссавці́в (genitive plural)


яблуко

jábluko (romanization)
я́блука (genitive)
я́блука (nominative plural)
я́блук (genitive plural)
я́блучний (relational adjective)
я́блучко (diminutive)


ящірка

jáščirka (romanization)
я́щірки (genitive)
ящірки́ (nominative plural)
ящіро́к (genitive plural)


борозна

源自原始斯拉夫語 *borzda。

borozná (romanization)
борозни́ (genitive)
бо́розни (nominative plural)
бо́розен (genitive plural)

Uk-борозна.ogg


ягня

源自古東斯拉夫語 агнѧ (agnę), ꙗгнѧ (jagnę) ← 原始斯拉夫語 *agnę ← 原始印歐語 *h₂egʷn-，*h₂egʷnós的詞素。

jahnjá (romanization)
ягня́ти (genitive)
ягня́та (nominative plural)
ягня́т (genitive plural)


чапля

源自原始斯拉夫語 *čapľa。

čáplja (romanization)
ча́плі (genitive)
ча́плі (nominative plural)
ча́пель (genitive plural)


яйце

源自原始斯拉夫語 *ajьce。

jajcé (romanization)
яйця́ (genitive)
я́йця (nominative plural)
яє́ць (genitive plural)
яйце́вий (relational adjective)
яє́чний (relational adjective)


стегно

源自原始斯拉夫語 *stegno。

stehnó (romanization)
стегна́ (genitive)
сте́гна (nominative plural)
сте́ген (genitive plural)
сте́гон (genitive plural)


біс

源自原始斯拉夫語 *běsъ。

bis (romanization)
бі́са (genitive)
бі́си (nominative plural)
бі́сів (genitive plural)


щастя

源自古東斯拉夫語 съчастиѥ (sŭčastije) ← 原始斯拉夫語 *sъčęstьje。

ščástja (romanization)
ща́стя (genitive)


чоловік

源自古東斯拉夫語 человѣкъ (čelověkŭ) ← 原始斯拉夫語 *čьlověkъ, *čelověkъ。

čolovík (romanization)
чолові́ка (genitive)
чолові́ки (nominative plural)
чолові́ків (genitive plural)
чолові́чий (relational adjective)

Uk-чоловік.ogg

本詞和很多斯拉夫語族詞彙（如俄語、白俄羅斯語）為同形異義詞，其複數是規則變化的。「男人」「丈夫」兩義是烏克蘭語中本有的。表示「人類」，「人」時，люди́на (ljudýna)更常用。


людина

源自原始斯拉夫語 *ľudina ← 原始印歐語 *h₁lewdʰ- (“人”)。

ljudýna (romanization)
люди́ни (genitive)
лю́ди (nominative plural)
люде́й (genitive plural)
людськи́й (relational adjective)

人（люди (ljudy)的單數形）

君子（具有崇高智慧或道德品質的人）


НЛО

нерозпі́знаний літа́ючий об'є́кт (nerozpíznanyj litájučyj obʺjékt)之首字母縮略詞。


Японія

Japónija (romanization)
Япо́нії (Japóniji) (genitive)


Хорватія

Xorvátija (romanization)
Хорва́тії (genitive)
хорва́тський (relational adjective)

克羅埃西亞，克羅地亞（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


фільм

filʹm (romanization)
фі́льму (genitive)
фі́льми (nominative plural)
фі́льмів (genitive plural)


аеродром

aerodróm (romanization)
аеродро́му (genitive)
аеродро́ми (nominative plural)
аеродро́мів (genitive plural)


автобіографія

avtobiohráfija (romanization)
автобіогра́фії (genitive)
автобіогра́фії (nominative plural)
автобіогра́фій (genitive plural)


Казахстан

Kazaxstán (romanization)
Казахста́ну (genitive)

哈薩克斯坦（國家名，位於中亞）


хімія

xímija (romanization)
хі́мії (genitive)
хімі́чний (relational adjective)


Великдень

源自великий (velykyj，“偉大的”) + день (denʹ，“一日”)。與白俄羅斯語 Вялікдзень (Vjalikdzjenʹ), 保加利亞語 Великден (Velikden), 立陶宛語 Velykos, 馬其頓語 Велигден (Veligden), 波蘭語 Wielkanoc, 塞爾維亞-克羅地亞語 Вeликден, 斯洛伐克語 Veľká Noc, 斯洛文尼亞語 Velika noč同源。


подія

podíja (romanization)
поді́ї (genitive)
поді́ї (nominative plural)
поді́й (genitive plural)


добрий

源自原始斯拉夫語 *dobrъ。


частка

částka (romanization)
ча́стки (genitive)
частки́ (nominative plural)
часто́к (genitive plural)


схід

意思受波蘭語 wschód影響。

sxid (romanization)
схо́ду (genitive)
схі́дний (relational adjective)


Білорусь

Bilorúsʹ (romanization)
Білору́сі (genitive)


дах

源自德語 Dach。對比波蘭語 dach (“屋頂”)。

dax (romanization)
да́ху (genitive)
дахи́ (nominative plural)
дахі́в (genitive plural)
дашо́к (diminutive)


джерело

源自原始斯拉夫語 *žerdlo。

džereló (romanization)
джерела́ (genitive)
джере́ла (nominative plural)
джере́л (genitive plural)

Uk-джерело.ogg


коваль

繼承自原始斯拉夫語 *kovàľь。

koválʹ (romanization)
коваля́ (genitive)
ковалі́ (nominative plural)
ковалі́в (genitive plural)
кова́льський (relational adjective)


тиждень

源自原始斯拉夫語 *tъdьnь。

týždenʹ (romanization)
ти́жня (genitive)
ти́жні (nominative plural)
ти́жнів (genitive plural)
тижне́вий (relational adjective)

Uk-тиждень.ogg


той

源自原始斯拉夫語 *tъ ← 原始波羅的-斯拉夫語 *tas ← 原始印歐語 *só, *séh₂, *tód (“這，那”)。


трикутник

trykútnyk (romanization)
трику́тника (genitive)
трику́тники (nominative plural)
трику́тників (genitive plural)


хліб

源自古東斯拉夫語 хлѣбъ (xlěbŭ) ← 原始斯拉夫語 *xlěbъ ← 原始日耳曼語 *hlaibaz。對比哥特語 𐌷𐌻𐌰𐌹𐍆𐍃 (hlaifs)。

xlib (romanization)
хлі́ба (genitive)
хліба́ (nominative plural)
хліби́ (nominative plural)
хлібі́в (genitive plural)


хліб

xlib (romanization)
хлі́ба (genitive)
хліби́ (nominative plural)
хлібі́в (genitive plural)


вуй

繼承自，繼承自原始斯拉夫語 *ujь。

vuj (romanization)
ву́я (genitive)
ву́ї (nominative plural)
ву́їв (genitive plural)

同類詞：стрий (stryj)


ґудзик

源自波蘭語 guzik。

gúdzyk (romanization)
ґу́дзика (genitive)
ґу́дзики (nominative plural)
ґу́дзиків (genitive plural)
ґу́дзичок (diminutive)


Грузія

Hrúzija (romanization)
Гру́зії (genitive)
грузи́нський (relational adjective)

格魯吉亞/喬治亞（國名，位於南高加索）


Ізраїль

Izrájilʹ (romanization)
Ізра́їля (genitive)

:Template:分類 以色列（男子名）


Ізраїль

Izrájilʹ (romanization)
Ізра́їлю (genitive)


Маскат

Maskát (romanization)
Маска́та (genitive)


Приштина

Prýštyna (romanization)
При́штини (genitive)

普里什蒂納，普里斯提納（巴爾幹半島科索沃首都）


Варшава

Varšáva (romanization)
Варша́ви (genitive)


язик

繼承自古盧森尼亞語 ѧзы́къ (jazýk)，繼承自古東斯拉夫語 ѧзꙑкъ (językŭ)，繼承自原始斯拉夫語 *(j)ęzykъ，繼承自原始印歐語 *dn̥ǵʰwéh₂s。

jazýk (romanization)
язика́ (genitive)
язики́ (nominative plural)
язикі́в (genitive plural)

願意提供情報的俘虜、囚犯


азербайджанський

Азербайджа́н (Azerbajdžán) + -ський (-sʹkyj)


Зімбабве

Zimbábve (romanization)
Зімба́бве (genitive)


нарід

nárid (romanization)
на́роду (genitive)
на́роди (nominative plural)
на́родів (genitive plural)


український

Uk-український.ogg

украї́нська мо́ва


зміст

zmist (romanization)
змі́сту (genitive)
змі́сти (nominative plural)
змі́стів (genitive plural)


східний

Uk-східний.ogg


територія

terytórija (romanization)
терито́рії (genitive)
терито́рії (nominative plural)
терито́рій (genitive plural)

Uk-територія.ogg


вісім

源自原始斯拉夫語 *osmь ← 原始印歐語 *oḱtṓw。

вісім後的名詞用屬格複數。
ві́сім сантиме́трів - 八釐米


барва

源自波蘭語 barwa ← 捷克語 barva ← 中古高地德語 varwe ← 古高地德語 farawa ← 原始日耳曼語 *farwō。

bárva (romanization)
ба́рви (genitive)
ба́рви (nominative plural)
барв (genitive plural)


операція

operácija (romanization)
опера́ції (genitive)
опера́ції (nominative plural)
опера́цій (genitive plural)

Uk-операція.ogg


аболіціонізм

abolicionízm (romanization)
аболіціоні́зму (genitive)


хмара

對比波蘭語 chmura。

xmára (romanization)
хма́ри (genitive)
хма́ри (nominative plural)
хмар (genitive plural)


цукор

借自波蘭語 cukier。

cúkor (romanization)
цу́кру (genitive)
цу́кри (nominative plural)
цу́крів (genitive plural)
цукро́вий (relational adjective)
цукоро́к (diminutive)


Сеул

Seúl (romanization)
Сеу́ла (genitive)
сеу́льський (relational adjective)

首爾（首都名，位於韓國）


абат

abát (romanization)
аба́та (genitive)
аба́ти (nominative plural)
аба́тів (genitive plural)
аба́тський (relational adjective)


ваша

ваш (vaš) 的主格單數陰性


вир

繼承自原始斯拉夫語 *virъ.

vyr (romanization)
ви́ру (genitive)
ви́ри (nominative plural)
ви́рів (genitive plural)
вирови́й (relational adjective)


її

來自原始斯拉夫語 *jejě，北部原始斯拉夫語 *jь的屬格陰性。

її́ чолові́к

Маши́на її́


її

來自原始斯拉夫語 *jejě，北部原始斯拉夫語 *jь的屬格陰性。

вона́ (voná) 的屬格

вона́ (voná) 的賓格


син

來自古東斯拉夫語 сꙑнъ (synŭ)，來自原始斯拉夫語 *synъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *sū́ˀnus，來自原始印歐語 *suHnús。

syn (romanization)
си́на (genitive)
сини́ (nominative plural)
сині́в (genitive plural)
сино́к (diminutive)
сино́чок (diminutive)


янтар

可能源自腓尼基語 𐤉𐤍𐤕𐤓 (yntr /yainitar/，“海樹脂”)。對比立陶宛語 gintaras, 拉脫維亞語 dzintars。

jantár (romanization)
янтарю́ (genitive)
янта́рний (relational adjective)
янтаре́вий (relational adjective)


янтар

jantár (romanization)
янтарю́ (genitive)
янтарі́ (nominative plural)
янтарі́в (genitive plural)


ґатунок

gatúnok (romanization)
ґату́нку (genitive)
ґату́нки (nominative plural)
ґату́нків (genitive plural)

Uk-ґатунок.ogg


галузь

源自原始斯拉夫語 *galǫzь。

háluzʹ (romanization)
га́лузі (genitive)
га́лузі (nominative plural)
га́лузей (genitive plural)


бидло

源自原始斯拉夫語 *bydlò。


аблатив

ablatýv (romanization)
аблати́ва (genitive)
аблати́ви (nominative plural)
аблати́вів (genitive plural)


північний

源自 пі́вніч (pívnič) + -ний (-nyj)。對照白俄羅斯語 паўно́чны (paŭnóčny)、波蘭語 północny。

Uk-північний.ogg

同類詞：півде́нний (pivdénnyj)、схі́дний (sxídnyj)、за́хідний (záxidnyj)


Ліван

Liván (romanization)
Ліва́ну (genitive)
ліва́нський


чувак

čuvák (romanization)
чувака́ (genitive)
чуваки́ (nominative plural)
чувакі́в (genitive plural)

чув'я́к (čuvʺják，“無跟軟鞋（克里米亞和高加索山區居民穿的）”)的另一種寫法


чувак

借自俄語 чува́к (čuvák)，或者（但較不可能）直接源自羅姆語。對照英語 chav。

čuvák (romanization)
чувака́ (genitive)
чуваки́ (nominative plural)
чувакі́в (genitive plural)
чуви́ха (feminine)


рай

源自原始斯拉夫語 *rajь。


реєстрація

rejestrácija (romanization)
реєстра́ції (genitive)
реєстра́ції (nominative plural)
реєстра́цій (genitive plural)

Uk-реєстрація.ogg


соціалізм

socialízm (romanization)
соціалі́зму (genitive)

Перехід від соціалізму до комунізму в закономірний, історично неминучий процес.
Perexid vid socializmu do komunizmu v zakonomirnyj, istoryčno nemynučyj proces.
從社會主義到共產主義的轉變是自然的、不可避免的歷史進程。

1959, Наука і життя, 3, 1:


берилій

berýlij (romanization)
бери́лія (genitive)


Братислава

Bratysláva (romanization)
Братисла́ви (genitive)


дан

來自朝鮮語 단 (dan)和/或日語 段 (dan)。

dan (romanization)
да́ну (genitive)
да́ни (nominative plural)
да́нів (genitive plural)


мала

ма́ти (máty) 的陰性單數過去時非完整體


це

Для чо́го це?

Що це?


чи

源自原始斯拉夫語 *či，源自原始印歐語 *kʷī，原為代詞 *kʷo-/*kʷe- 的工具格單數；對比拉丁語 qui，阿維斯陀語 čī，古薩克遜語 hwi。


І

西里爾文烏克蘭語的第12個字母。


слова

сло́во (slóvo) 的屬格單數


слова

сло́во (slóvo) 的主格/賓格/呼格複數


руки

рука́ (ruká) 的屬格單數

рука́ (ruká) 的主格/賓格/呼格複數


книги

кни́га (knýha) 的屈折：
屬格單數

кни́га (knýha) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


зерна

зерно́ (zernó) 的主格,賓格,呼格複數

зерно́ (zernó) 的屬格單數


зерна

зерно́ (zernó) 的屬格單數


Куала-Лумпур

Kuála-Lúmpur (romanization)
Куа́ла-Лу́мпура (genitive)
куа́ла-лу́мпурський (relational adjective)


пил

繼承自原始斯拉夫語 *pylъ。與白俄羅斯語 пыл (pyl)、波蘭語 pył、俄語 пыль (pylʹ)等同源。


Китайська Народна Республіка

Kytájsʹka Naródna Respúblika (romanization)
Кита́йської Наро́дної Респу́бліки (genitive)

zh-Китайська_Народна_Республіка-uk-name-XeYknlcN


Христос раждается

借自古教會斯拉夫語 [具體何詞?]，對照塞爾維亞-克羅地亞語 Христос се роди。

聖誕節到主顯節期間使用的一種儀式性的宗教問候語。這個拼寫基於古教會斯拉夫語。

Христо́сра́ждается


Христос

Xrystós (romanization)
Христа́ (genitive)


Ангола

Anhóla (romanization)
Анго́ли (genitive)
анго́льський (relational adjective)

安哥拉（國家名，位於非洲）


Вануату

Vanuátu (romanization)
вануа́тський (relational adjective)

萬那杜，瓦努阿圖（群島及國家名，位於美拉尼西亞）


Габон

加蓬，加彭（國家名，位於西非）


Канада

Kanáda (romanization)
Кана́ди (genitive)
кана́дський (relational adjective)

加拿大（國家名，位於北美洲）


Перу

Perú (romanization)
перуа́нський (relational adjective)

國家名，位於南美。法定名稱：秘魯共和國。首都及最大城市：利馬


Рим

繼承自古東斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)。

羅馬（首都名，位於意大利）


Сенегал

Senehál (romanization)
Сенега́ла (genitive)
сенега́льський (relational adjective)

塞內加爾（國家名，位於西非；法定名稱：塞內加爾共和國）


Суринам

Surynám (romanization)
Сурина́му (genitive)
сурина́мський (relational adjective)

蘇里南，蘇利南（國家名，位於南美洲）


Тирана

Tyrána (romanization)
Тира́ни (genitive)

地拉那（阿爾巴尼亞首都和最大城市）


Тонга

Tónha (romanization)
То́нги (genitive)
тонга́нський (relational adjective)

湯加（國家及群島名，位於玻里尼西亞）


Уганда

派生自斯瓦希里語 Uganda (“布干達，位於非洲大湖地區的一個古老王國”)，派生自盧干達語 Buganda (“干達人的國家”)。

Uhánda (romanization)
Уга́нди (genitive)

烏干達（國家名，位於東非）


Чад

Čad (romanization)
Ча́да (genitive)
ча́дський (relational adjective)

乍得，查德（國家名，位於中非）


арсен

arsén (romanization)
арсе́ну (genitive)
арсе́новий (relational adjective)


бик

繼承自古盧森尼亞語 быкъ (byk)。

byk (romanization)
бика́ (genitive)
бики́ (nominative plural)
бикі́в (genitive plural)
би́чий (relational adjective)


ветеран

veterán (romanization)
ветера́на (genitive)
ветера́ни (nominative plural)
ветера́нів (genitive plural)

Uk-ветеран.ogg


генерал

繼承自古盧森尼亞語 генера́лъ (henerál)。借自德語 General，來自法語 général，來自拉丁語 generālis。

henerál (romanization)
генера́ла (genitive)
генера́ли (nominative plural)
генера́лів (genitive plural)

Uk-генерал.ogg


гони

гін (hin) 的主格複數


гони

hóny (romanization)
го́нів (genitive)
гін (genitive)

古代乌克兰民间测量单位，在60至120俄丈之间（约100至200米）


гори

гора́ (horá) 的屬格單數


гори

гора́ (horá) 的主格/賓格/呼格複數


гори

горі́ти 非完 (horíty) 的第二人稱單數命令式


дали

да́ти (dáty) 的複數過去時完整體


ера

派生自晚期拉丁語 aera。

éra (romanization)
е́ри (genitive)
е́ри (nominative plural)
ер (genitive plural)


жив

жи́ти (žýty) 的陽性單數過去時非完整體


зелен

зеле́ний (zelényj) 的短形式


календар

kalendár (romanization)
календаря́ (genitive)
календарі́ (nominative plural)
календарі́в (genitive plural)
календа́рний (relational adjective)

Uk-календар.ogg


карате

借自日語 空手，來自唐手 (karate)，來自沖繩語 唐手 (tūdī)。


ким

хто (xto) 的工具格


кола

借自英語 cola，來自尼日爾-剛果語系語言。

kóla (romanization)
ко́ли (genitive)
ко́ли (nominative plural)
кол (genitive plural)


кола

кіл (kil) 的屬格單數


кола

ко́ло (kólo) 的屈折：
屬格單數

ко́ло (kólo) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


кора

繼承自古東斯拉夫語 кора (kora，“樹皮”)，來自原始斯拉夫語 *kora (“樹皮”)，來自原始印歐語 *ker-。


лице

來自原始斯拉夫語 *lice。

lycé (romanization)
лиця́ (genitive)
ли́ця (nominative plural)
лиць (genitive plural)


подвиг

借自古教會斯拉夫語 подвигъ (podvigŭ)，подвигнѫти (podvignǫti)的動詞派生。

pódvyh (romanization)
по́двигу (genitive)
по́двиги (nominative plural)
по́двигів (genitive plural)


поетеса

poetésa (romanization)
поете́си (genitive)
поете́си (nominative plural)
поете́с (genitive plural)
пое́т (masculine)

пое́т (poét，“詩人”) 的陰性形


словачки

слова́чка (slováčka) 的屈折：
主格複數

слова́чка (slováčka) 的屈折：
屬格單數


сура

借自阿拉伯語 سُورَة (sūra)。

súra (romanization)
су́ри (genitive)
су́ри (nominative plural)
сур (genitive plural)


тил

繼承自原始斯拉夫語 *tylъ。

tyl (romanization)
ти́лу (genitive)
тили́ (nominative plural)
тилі́в (genitive plural)
тилови́й (relational adjective)


шести

шість (šistʹ) 的屬格/與格/方位格


буду

бу́ти (búty) 的第一人稱單數將來時直陳式非完整體


єдиноріг

єди́ний (jedýnyj) + -о- (-o-) + ріг (rih)

jedynoríh (romanization)
єдиноро́га (genitive)
єдиноро́ги (nominative plural)
єдиноро́гів (genitive plural)


Єва

Jéva (romanization)
Є́ви (genitive)
Є́ви (nominative plural)
Єв (genitive plural)

女性人名，Yeva，等價於英語Eva


Григорій

派生自古希臘語 Γρηγόριος (Grēgórios)。

Hryhórij (romanization)
Григо́рія (genitive)
Григо́рії (nominative plural)
Григо́ріїв (genitive plural)

Uk-Григорій.ogg

源自古希臘語的男性人名，Hryhoriy，等價於英語Gregory


Максим

Maksým (romanization)
Макси́ма (genitive)
Макси́ми (nominative plural)
Макси́мів (genitive plural)

源自拉丁語的男性人名，Maksim，等價於英語Maximus


гуси

古體或方言詞гусь (husʹ，“鵝”)的複數，來自原始斯拉夫語 *gǫ̑sь。


дяка

繼承自古盧森尼亞語 дѧ́ка (djáka)。


мапа

mápa (romanization)
ма́пи (genitive)
ма́пи (nominative plural)
мап (genitive plural)


атеїзм

借自法語 athéisme。對比俄語 атеи́зм (ateízm)、白俄羅斯語 атэі́зм (ateízm)、波蘭語 ateizm。

atejízm (romanization)
атеї́зму (genitive)


ігнорувати

源自拉丁語 ignōrō + -ува́ти (-uváty)。對照俄語 игнори́ровать (ignorírovatʹ)、白俄羅斯語 ігнарава́ць (ihnaravácʹ)、波蘭語 ignorować。

ihnoruváty (romanization)
проігнорува́ти (perfective)
зігнорува́ти (perfective)

Uk-ігнорувати.ogg


яєчко

jajéčko (romanization)
яє́чка (genitive)
яє́чка (nominative plural)
яє́чок (genitive plural)


смерти

смерть (smertʹ) 的屬格單數


молекулярна біологія

molekuljárna biolóhija (romanization)
молекуля́рної біоло́гії (genitive)

zh-молекулярна_біологія-uk-noun-NHd4WZ9k


іслам

借自阿拉伯語 إِسْلَام (ʔislām，“歸順”)。對照俄語 исла́м (islám)。

islám (romanization)
ісла́му (genitive)
ісла́мський (relational adjective)


анатомія

派生自拉丁語 anatomia，派生自古希臘語 ἀνατομή (anatomḗ，“解剖”)，源自 ἀνά (aná，“向上”) + τέμνω (témnō，“我切割”)。對照俄語 анато́мия (anatómija)、波蘭語 anatomia。

anatómija (romanization)
анато́мії (genitive)
анатомі́чний (relational adjective)

Uk-анатомія.ogg


пролетар

proletár (romanization)
пролетаря́ (genitive)
пролетарі́ (nominative plural)
пролетарі́в (genitive plural)

..буржуазія не тільки викувала зброю, яка несе їй смерть; вона породила і людей, які спрямовують проти неї цю зброю, — сучасних робітників, пролетарів.
..buržuazija ne tilʹky vykuvala zbroju, jaka nese jij smertʹ; vona porodyla i ljudej, jaki sprjamovujutʹ proty neji cju zbroju, — sučasnyx robitnykiv, proletariv.
..bourgeoisie..it has not only forged a weapon which carries it to its death, but it gave birth to the 人 who steer it to these weapons — the modern workers, proletarians.

1947, Маніфест комуністичної партії, 20:


Великобританія

Velykobrytánija (romanization)
Великобрита́нії (genitive)

聯合王國、英國（西歐國家）


хабар

xabár (romanization)
хабара́ (genitive)
хабарі́ (nominative plural)
хабарі́в (genitive plural)


мем

mem (romanization)
ме́ма (genitive)
ме́ми (nominative plural)
ме́мів (genitive plural)


руками

рука́ (ruká) 的工具格複數


другом

друг (druh) 的工具格單數


Сінгапур

Sinhapúr (romanization)
Сінгапу́ра (genitive)
сінгапу́рський (relational adjective)


єврейський

євре́й (jevréj) + -ський (-sʹkyj)。對比俄語 евре́йский (jevréjskij)、白俄羅斯語 яўрэ́йскі (jaŭréjski)。


єврей

源自古希臘語 Ἑβραῖος (Hebraîos)。

jevréj (romanization)
євре́я (genitive)
євре́ї (nominative plural)
євре́їв (genitive plural)
євре́йка (feminine)
євре́йський (relational adjective)


Іванов

Ivanóv (romanization)
Івано́ва (genitive)
Івано́ви (nominative plural)
Івано́вих (genitive plural)
Івано́ва (feminine)

伊凡諾夫，源自俄語的姓氏


Іван

Iván (romanization)
Іва́на (genitive)
Іва́ни (nominative plural)
Іва́нів (genitive plural)


босий

繼承自原始斯拉夫語 *bosъ。


Євген

Jevhén (romanization)
Євге́на (genitive)
Євге́ни (nominative plural)
Євге́нів (genitive plural)

尤金，男性人名，Yevhen，等價於英語Eugene


Євразія

Jevrázija (romanization)
Євра́зії (genitive)


Європа

Jevrópa (romanization)
Євро́пи (genitive)


Єреван

Jereván (romanization)
Єрева́на (genitive)

埃里溫，葉里溫（亞美尼亞首都）


Іллірія

Illírija (romanization)
Іллі́рії (genitive)


Індонезія

Indonézija (romanization)
Індоне́зії (genitive)


Ірак

Irák (romanization)
Іра́ку (genitive)
іра́кський (relational adjective)


Іран

Irán (romanization)
Іра́ну (genitive)
іра́нський (relational adjective)


Ірина

Irýna (romanization)
Іри́ни (genitive)
Іри́ни (nominative plural)
Іри́н (genitive plural)

女性人名，Iryna，等價於英語Irene


Ірландія

Irlándija (romanization)
Ірла́ндії (genitive)


Ірод

Írod (romanization)
І́рода (genitive)
І́роди (nominative plural)
І́родів (genitive plural)


Ісландія

Islándija (romanization)
Ісла́ндії (genitive)


Іспанія

Ispánija (romanization)
Іспа́нії (genitive)
іспа́нський (relational adjective)


Ісус

Isús (romanization)
Ісу́са (genitive)
Ісу́си (nominative plural)
Ісу́сів (genitive plural)


Ісус Христос

Isús Xrystós (romanization)
Ісу́са Христа́ (genitive)


Італія

Itálija (romanization)
Іта́лії (genitive)
італі́йський (relational adjective)


Австрія

Ávstrija (romanization)
А́встрії (genitive)
австрі́йський (relational adjective)


Азовське море

Azóvsʹke móre (romanization)
Азо́вського мо́ря (genitive)


Азія

Ázija (romanization)
А́зії (genitive)
азіа́тський 或 азі́йський (relational adjective)

亞洲，亞細亞（大陸名，位於）


Албанія

Albánija (romanization)
Алба́нії (genitive)
алба́нський (relational adjective)

Респу́бліка Алба́нія

阿爾巴尼亞（國家名，位於歐洲）

阿爾巴尼亞（國家名，位於歐洲）

(官方名稱)


Алістер

Álister (romanization)
А́лістера (genitive)
А́лістери (nominative plural)
А́лістерів (genitive plural)


Андрій

源自古希臘語 Ἀνδρέας (Andréas)

Andríj (romanization)
Андрі́я (genitive)
Андрі́ї (nominative plural)
Андрі́їв (genitive plural)

男性人名，安德里，等價於英語Andrew


Антигуа і Барбуда

Antýhua i Barbúda (romanization)
Анти́гуа і Барбу́ди (genitive)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Антигуа і Барбуда.wav


Аравія

Arávija (romanization)
Ара́вії (genitive)

阿拉伯（半島名，位於西亞的中東）


Арістотель

来自古希臘語 Ἀριστοτέλης (Aristotélēs)。

Aristótelʹ (romanization)
Арісто́теля (genitive)
Арісто́телі (nominative plural)
Арісто́телів (genitive plural)


Баварія

Bavárija (romanization)
Бава́рії (genitive)
бава́рський (relational adjective)

巴伐利亞，拜恩，拜仁（州名，位於德國東南部）


Бенін

Benín (romanization)
Бені́ну (genitive)
бені́нський (relational adjective)

貝寧（國家名，位於西非）


Бенін

Bénin (romanization)
Benín (romanization)
Бе́ніна (genitive)
Бені́на (genitive)
бе́нінський (relational adjective)
бені́нський (relational adjective)

貝寧城（奈及利亞城市名）


Берлін

Berlín (romanization)
Берлі́на (genitive)
берлі́нський (relational adjective)


Болівія

Bolívija (romanization)
Болі́вії (genitive)


Боснія

Bósnija (romanization)
Бо́снії (genitive)
босні́йський (relational adjective)
босня́цький (relational adjective)

波士尼亞，波斯尼亞（國家名，位於東南歐）


Бразилія

Brazýlija (romanization)
Брази́лії (genitive)


Брест

布列斯特（白俄羅斯城市）


Британія

Brytánija (romanization)
Брита́нії (genitive)

不列顛（島嶼名，位於西歐聯合王國的一部分）

不列顛（國家名，位於西歐）


Буркіна-Фасо

布基納法索，布吉納法索（國家名，位於非洲）


Бурунді

蒲隆地，布隆迪（國家名，位於非洲）


Білосніжка

Bilosnížka (romanization)
Білосні́жки (genitive)


Бішкек

Biškék (romanization)
Бішке́ка (genitive)


В'єтнам

Vʺjetnám (romanization)
В'єтна́му (genitive)
в'єтна́мський (relational adjective)


Василь

来自古希臘語 Βασίλειος (Basíleios)。

Vasýlʹ (romanization)
Василя́ (genitive)
Василі́ (nominative plural)
Василі́в (genitive plural)

男性人名，Vasyl，等價於英語Basil


Венесуела

Venesuéla (romanization)
Венесуе́ли (genitive)

委內瑞拉（國家名，位於南美洲）


Венеція

借自意大利語 Venezia。对比俄語 Вене́ция (Venécija)、白俄羅斯語 Вене́цыя (Vjenjécyja)。

Venécija (romanization)
Вене́ції (genitive)


Володимир

Volodýmyr (romanization)
Володи́мира (genitive)
Володи́мири (nominative plural)
Володи́мирів (genitive plural)

弗拉基米爾，男性人名，Volodymyr，等價於英語Vladimir


Вроцлав

Vróclav (romanization)
Вро́цлава (genitive)


Відень

与波蘭語 Wiedeń、捷克語 Vídeň、斯洛伐克語 Viedeň同源。

Vídenʹ (romanization)
Ві́дня (genitive)
ві́денський (relational adjective)


Вікторія

Viktórija (romanization)
Вікто́рії (genitive)
Вікто́рії (nominative plural)
Вікто́рій (genitive plural)

維多利亞（女性人名，Viktoriya，等價於英語Victoria）


Вікторія

Viktórija (romanization)
Вікто́рії (genitive)


Вірменія

Virménija (romanization)
Вірме́нії (genitive)

亞美尼亞（國家名，位於亞洲與歐洲）


Вітебськ

Vítebsʹk (romanization)
Ві́тебська (genitive)


Гавана

Havána (romanization)
Гава́ни (genitive)
гава́нський (relational adjective)


Гамбія

Hámbija (romanization)
Га́мбії (genitive)

岡比亞，甘比亞（國家名，位於非洲）


Гвінея-Бісау

Hvinéja-Bisáu (romanization)
Гвіне́ї-Біса́у (genitive)
гвіне́я-біса́уський (relational adjective)

幾內亞比紹，幾內亞比索（國家名，位於西非）


Гданськ

Hdansʹk (romanization)
Гда́нська (genitive)


Гоголь

Hóholʹ (romanization)
Го́голя (genitive)
Го́голі (nominative plural)
Го́голів (genitive plural)
го́голівський (relational adjective)
Hóholʹ (romanization)

Мико́ла Васи́льович Го́голь

尼古拉·瓦西里耶維奇·果戈里


Голландія

Hollándija (romanization)
Голла́ндії (genitive)
голла́ндський (relational adjective)

荷蘭（荷蘭王國的一部分）


Голодомор

来自мори́ти го́лодом (morýty hólodom，“使饿死”)。对比捷克語 hladomor。

Holodomór (romanization)
Голодомо́ру (genitive)


Гомель

Hómelʹ (romanization)
Го́меля (genitive)
го́мельський (relational adjective)


Гродно

Hródno (romanization)
Гро́дна (genitive)


Давид

Davýd (romanization)
Дави́да (genitive)
Дави́ди (nominative plural)
Дави́дів (genitive plural)

大衛，男性人名，Davyd，等價於英語David


Данія

Dánija (romanization)
Да́нії (genitive)
да́тський (relational adjective)
да́нський (relational adjective)


Демократична Республіка Конго

Demokratýčna Respúblika Kónho (romanization)
Демократи́чної Респу́бліки Ко́нго (genitive)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Демократична Республіка Конго.wav

剛果民主共和國（國家名，位於非洲）

zh-Демократична_Республіка_Конго-uk-name-gukAyACv


Джибуті

吉布提，吉布地（國家名，位於非洲）

吉布提，吉布地（首都名，位於吉布提）


Долина царів

Dolýna carív (romanization)
Доли́ни царі́в (genitive)


Домініка

Dominíka (romanization)
Доміні́ки (genitive)


Домініканська Республіка

Dominikánsʹka Respúblika (romanization)
Домініка́нської Респу́бліки (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Домініканська Республіка.wav

zh-Домініканська_Республіка-uk-name-Ccg-bZxr


Дональд Дак

Dónalʹd Dák (romanization)
До́нальда Да́ка (genitive)


Донбас

Donbás (romanization)
Донба́са (genitive)
донба́ський (relational adjective)


демократичний

源自демокра́тія (demokrátija，“民主”) + -и́чний (-ýčnyj)。對比俄語 демократи́чный (demokratíčnyj)、白俄羅斯語 дэмакраты́чны (demakratýčny)、波蘭語 demokratyczny。

demokratýčnyj (romanization)
демократи́чно
демократи́чність (abstract-noun)


Едо

来自日語 江戸 (Edo)。


Екваторіальна Гвінея

Ekvatoriálʹna Hvinéja (romanization)
Екваторіа́льної Гвіне́ї (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Екваторіальна Гвінея.wav

赤道幾內亞（國家名，位於中非）

zh-Екваторіальна_Гвінея-uk-name-Gm9BEmA4


Естонія

Estónija (romanization)
Есто́нії (genitive)
есто́нський (relational adjective)


Ефіопія

Efiópija (romanization)
Ефіо́пії (genitive)

埃塞俄比亞，衣索比亞（國家名，位於非洲）


Женева

Ženéva (romanization)
Жене́ви (genitive)
жене́вський (relational adjective)


Замбія

Zámbija (romanization)
За́мбії (genitive)


Земля

Zemljá (romanization)
Землі́ (genitive)
Зе́млі (nominative plural)
Земе́ль (genitive plural)
земни́й (relational adjective)


Йордан

来自古教會斯拉夫語 [具體何詞?]，来自古希臘語 Ἰορδάνης (Iordánēs)，源自聖經希伯來語 יַרְדֵּן (yardén，“約旦（河）”)。

Jordán (romanization)
Йорда́ну (genitive)


Йорданія

Jordánija (romanization)
Йорда́нії (genitive)


демократія

源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)。對比仿譯詞народовла́ддя (narodovláddja)。

demokrátija (romanization)
демокра́тії (genitive)
демокра́тії (nominative plural)
демокра́тій (genitive plural)
демократи́чний (relational adjective)


Камбоджа

Kambódža (romanization)
Камбо́джі (genitive)

柬埔寨（國家名，位於東南亞）


Катерина

Katerýna (romanization)
Катери́ни (genitive)
Катери́ни (nominative plural)
Катери́н (genitive plural)

Uk-Катерина.ogg


Кишинів

Kyšynív (romanization)
Кишине́ва (genitive)


Київська Русь

Kýjivsʹka Rúsʹ (romanization)
Ки́ївської Ру́сі (genitive)
Ки́ївської Русі́ (genitive)


Колумбія

Kolúmbija (romanization)
Колу́мбії (genitive)


демократично

демократи́чний (demokratýčnyj，“民主的”)的副詞形。


Коста-Рика

Kósta-Rýka (romanization)
Ко́ста-Ри́ки (genitive)


Кот-д'Івуар

Kot-dʺIvuár (romanization)
Кот-д'Івуа́ру (genitive)


Краків

Krákiv (romanization)
Кра́кова (genitive)
кра́ківський (relational adjective)


Крим

借自克里米亞韃靼語 Qırım。

Krym (romanization)
Кри́му (genitive)
кри́мський (relational adjective)

克里米亞（半島名，位於烏克蘭南部）


Кримський півострів

Krýmsʹkyj pivóstriv (romanization)
Кри́мського піво́строву (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Кримський півострів.wav


Кубань

Kubánʹ (romanization)
Куба́ні (genitive)
куба́нський (relational adjective)

庫班（河名，位於俄羅斯南方）

庫班（地區名，位於俄羅斯庫班河南方附近）


Латвія

Látvija (romanization)
Ла́твії (genitive)
латві́йський (relational adjective)
лати́ський (relational adjective)


Ленін

Lénin (romanization)
Ле́ніна (genitive)
Ле́ніни (nominative plural)
Ле́ніних (genitive plural)
Ле́ніна (feminine)
ле́нінський (relational adjective)

Володи́мир Іллі́ч Ле́нін

弗拉迪米爾·伊里奇·列寧


Лукашенко

Lukašénko (romanization)
Лукаше́нка (genitive)
Лукаше́нки (nominative plural)
Лукаше́нків (genitive plural)


Ліхтенштейн

Lixtenštéjn (romanization)
Ліхтенште́йну (genitive)
ліхтенште́йнський (relational adjective)


Маастрихт

Maastrýxt (romanization)
Маастри́хту (genitive)
Маастри́хти (nominative plural)
Маастри́хтів (genitive plural)

馬斯特里赫特（位於荷蘭的城市）


Маврикій

Mavrýkij (romanization)
Маври́кію (genitive)
маврикі́йський (relational adjective)


Малайзія

Malájzija (romanization)
Мала́йзії (genitive)


Марко

来自古教會斯拉夫語 Маркъ (Markŭ)，来自通用希臘語 Μᾶρκος (Mârkos)，来自拉丁語 Marcus。

Markó (romanization)
Марка́ (genitive)
Марки́ (nominative plural)
Маркі́в (genitive plural)

馬克，男性人名，Marko，等價於英語Mark


Могильов

Mohylʹóv (romanization)
Могильо́ва (genitive)

莫吉廖夫（市名，位於白俄羅斯）


Могильов

Mohylʹóv (romanization)
Могильо́ва (genitive)
Могильо́ви (nominative plural)
Могильо́вих (genitive plural)
Могильо́ва (feminine)

源自俄语的姓氏：莫吉廖夫


Мозамбік

Mozambík (romanization)
Мозамбі́ку (genitive)
мозамбі́кський (relational adjective)


Намібія

Namíbija (romanization)
Намі́бії (genitive)
намібі́йський (relational adjective)


Нова Зеландія

Nová Zelándija (romanization)
Ново́ї Зела́ндії (genitive)
новозела́ндський (relational adjective)


Нігер

尼日爾（國家名，位於西非）


Нікарагуа

Nikaráhua (romanization)
нікарагуа́нський (relational adjective)


Нікарагуа

尼加拉瓜（尼加拉瓜湖名）


Об'єднані Арабські Емірати

Obʺjédnani Arábsʹki Emiráty (romanization)
Об'є́днаних Ара́бських Еміра́тів (genitive)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Об'єднані Арабські Емірати.wav

阿拉伯聯合酋長國，阿聯酋（國家名，位於西亞）

zh-Об'єднані_Арабські_Емірати-uk-name-GFJVXExl


Олександр

Oleksándr (romanization)
Олекса́ндра (genitive)
Олекса́ндри (nominative plural)
Олекса́ндрів (genitive plural)

Uk-Олександр.ogg


Олена

来自古教會斯拉夫語 Елена (Elena)，来自古希臘語 Ἑλένη (Helénē)。

Oléna (romanization)
Оле́ни (genitive)
Оле́ни (nominative plural)
Оле́н (genitive plural)


Пенсильванія

Pensylʹvánija (romanization)
Пенсильва́нії (genitive)


Персефона

借自古希臘語 Περσεφόνη (Persephónē)。

Persefóna (romanization)
Персефо́ни (genitive)


Персія

Pérsija (romanization)
Пе́рсії (genitive)


Познань

Póznanʹ (romanization)
По́знані (genitive)
по́знанський (relational adjective)


Полтава

Poltáva (romanization)
Полта́ви (genitive)
полта́вський (relational adjective)

Uk-Полтава.ogg

波爾塔瓦（市名，位於烏克蘭）


Порошенко

Porošénko (romanization)
Пороше́нка (genitive)
Пороше́нки (nominative plural)
Пороше́нків (genitive plural)


Путін

Pútin (romanization)
Пу́тіна (genitive)
Пу́тіни (nominative plural)
Пу́тіних (genitive plural)
Пу́тіна (feminine)

源自俄语的姓氏普京，普廷，普丁，普亭


Південна Корея

Pivdénna Koréja (romanization)
Півде́нної Коре́ї (genitive)


Південно-Африканська Республіка

Pivdénno-Afrykánsʹka Respúblika (romanization)
Півде́нно-Африка́нської Респу́бліки (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Південно-Африканська Республіка.wav

zh-Південно-Африканська_Республіка-uk-name-W0ZcRISN


Північна Корея

Pivníčna Koréja (romanization)
Півні́чної Коре́ї (genitive)


Північна Македонія

Pivníčna Makedónija (romanization)
Півні́чної Македо́нії (genitive)


Радянський Союз

Radjánsʹkyj Sojúz (romanization)
Радя́нського Сою́зу (genitive)

蘇維埃聯盟（1922至1991年存在的國家名，位於亞洲和東歐）


Рейк'явік

Rejkʺjávik (romanization)
Рейк'я́віка (genitive)