закладу

請參閲主詞條的词源章節。

за́клад (základ) 的屈折：
屬格單數

за́клад (základ) 的屈折：
與格單數


закладу

請參閲主詞條的词源章節。

закла́д (zaklád) 的屈折：
屬格單數

закла́д (zaklád) 的屈折：
與格單數


закладу

請參閲主詞條的词源章節。

закла́сти 完 (zaklásty) 的第一人稱單數將來時直陳式


закладі

за́клад (základ) 的方位格單數


закладі

закла́д (zaklád) 的方位格單數


закладів

за́клад (základ) 的屬格複數


закладів

закла́д (zaklád) 的屬格複數


Адріан

源自古教會斯拉夫語 Адрианъ (Adrianŭ)，源自古希臘語 Ἀδριανός (Adrianós)，源自拉丁語 Hadrianus。

Adrián (romanization)
Адріа́на (genitive)
Адріа́ни (nominative plural)
Адріа́нів (genitive plural)

男性人名，等價於英語Adrian


Адріанович

出自父名的姓氏，源自 Адріа́н (Adrián) + -ович (-ovyč)。

Adriánovyč (romanization)
Адріа́новича (genitive)
Адріа́новичі (nominative plural)
Адріа́новичів (genitive plural)
Адріа́нівна (feminine)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-Адріанович.wav


Андріан

借自古教會斯拉夫語 Аньдрианъ (Anĭdrianŭ)，Адрианъ (Adrianŭ) 和 Аньдрєи (Anĭdrei) 的混合。

Andrián (romanization)
Андріа́на (genitive)
Андріа́ни (nominative plural)
Андріа́нів (genitive plural)


поем

пое́ма (poéma) 的屬格複數


бірюза

經由一突厥語族語言，源自波斯語 پیروزه (piruze)。參見فیروزه (firuze)。

birjuzá (romanization)
бірюзи́ (genitive)
бірю́зи (nominative plural)
бірю́з (genitive plural)


хлорувати

源自 хлор (xlor，“氯”) + -ува́ти (-uváty)。對照俄語 хлори́ровать (xlorírovatʹ)、白俄羅斯語 хларава́ць (xlaravácʹ)、波蘭語 chlorować。


батальйон

batalʹjón (romanization)
батальйо́ну (genitive)
батальйо́ни (nominative plural)
батальйо́нів (genitive plural)
батальйо́нний (relational adjective)


з Новим роком

字面意思是「和新年一起」。動詞віта́ти (vitáty，“慶祝；問候”)被省略。

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-з Новим роком.wav


Новий рік

Novýj rik (romanization)
Ново́го ро́ку (genitive)
Нові́ ро́ки (nominative plural)
Нові́ роки́ (nominative plural)
Нови́х ро́ків (genitive plural)
Нови́х рокі́в (genitive plural)


абсолюті

абсолю́т (absoljút) 的方位格單數


абсолютові

абсолю́т (absoljút) 的與格單數


алой

ало́е (alóe，“蘆薈”) 1928–1933年間的拼寫，在1933年正寫法改革中被廢除


абазин

abazýn (romanization)
абази́на (genitive)
абази́ни (nominative plural)
абази́нів (genitive plural)
абази́нка (feminine)


абазинка

abazýnka (romanization)
абази́нки (genitive)
абази́нки (nominative plural)
абази́нок (genitive plural)
абази́нець (masculine)


головою

голова́ (holová) 的工具格單數


головою

голова́ (holová) 的工具格單數


головам

голова́ (holová) 的與格複數


головам

голова́ (holová) 的與格複數


головах

голова́ (holová) 的方位格複數


головах

голова́ (holová) 的方位格複數


головами

голова́ (holová) 的工具格複數


головами

голова́ (holová) 的工具格複數


голови

голова́ (holová) 的屬格單數


голови

голова́ (holová) 的主格/賓格/呼格複數


голови

голова́ (holová) 的屬格單數


голови

голова́ (holová) 的主格/呼格複數


голові

голова́ (holová) 的與格/方位格單數


голові

голова́ (holová) 的與格/方位格單數


голів

голова́ (holová) 的屬格複數


голів

голова́ (holová) 的屬格/賓格複數


головний

繼承自原始斯拉夫語 *golvьnъ。By surface analysis, голова́ (holová) + -ний (-nyj)。

holovnýj (romanization)
головні́ший (comparative)
найголовні́ший (superlative)
го́ловно

Uk-головний.ogg


головнім

головни́й (holovnýj) 的陽性/中性方位格單數

其他形式：головно́му (holovnómu)


найголовніший

головни́й (holovnýj)的最高級


головне

головни́й (holovnýj) 的中性主格/賓格單數


головного

головни́й (holovnýj) 的屈折：
陽性/中性屬格單數

головни́й (holovnýj) 的屈折：
陽性動物賓格單數


головному

головни́й (holovnýj) 的屈折：
陽性/中性與格單數

головни́й (holovnýj) 的屈折：
陽性/中性方位格單數


головної

головни́й (holovnýj) 的陰性屬格單數


головна

головни́й (holovnýj) 的陰性主格單數


головній

головни́й (holovnýj) 的陰性與格/方位格單數


головним

головни́й (holovnýj) 的屈折：
陽性/中性工具格單數

головни́й (holovnýj) 的屈折：
與格複數


головні

головни́й (holovnýj) 的屈折：
主格複數

головни́й (holovnýj) 的屈折：
非動物賓格複數


головних

головни́й (holovnýj) 的屈折：
屬格複數

головни́й (holovnýj) 的屈折：
動物賓格複數

головни́й (holovnýj) 的屈折：
方位格複數


головними

головни́й (holovnýj) 的工具格複數


головною

головни́й (holovnýj) 的陰性工具格單數


головну

головни́й (holovnýj) 的陰性賓格單數


голівка

源自 голова́ (holová) + -ка (-ka)。голо́вка (holóvka) 的同源對似詞。

holívka (romanization)
голі́вки (genitive)
голі́вки (nominative plural)
голі́вок (genitive plural)

Uk-голівка.ogg

голова́ f (holová，“頭”) 的指小詞

人類和其他哺乳動物陰莖和陰蒂末端的結構

голі́вка стате́вого чле́на (holívka statévoho čléna，“龜頭”)的缩略形式

人類和其他哺乳動物陰莖和陰蒂末端的結構

голі́вка клі́тора (holívka klítora，“陰蒂頭”)的缩略形式


аніліна

anilína (romanization)
анілі́ни (genitive)

анілі́н (anilín，“苯胺”) 1928–1933年間的拼寫，在1933年正寫法改革中被廢除


Аврам

Avrám (romanization)
Аврама́ (genitive)
Аврами́ (nominative plural)
Аврамі́в (genitive plural)


гною

гно́єві

гній (hnij) 的與格單數

гно́ї

гній (hnij) 的方位格單數

гній (hnij) 的屬格單數

гній (hnij) 的與格單數

гній (hnij) 的方位格單數

гній (hnij) 的呼格單數


гною

гної́ти (hnojíty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


повторений

повтори́ти 完 (povtorýty) 的形容詞性過去時被動態分詞


повторити

最終繼承自原始斯拉夫語 *vъtorъ。同源詞包括俄語 повтори́ть (povtorítʹ)、白俄羅斯語 паўтары́ць (paŭtarýcʹ)、波蘭語 powtórzyć。

povtorýty (romanization)
повто́рювати (imperfective)
повторя́ти (imperfective)

Uk-повторити.ogg


повторяти

最終繼承自原始斯拉夫語 *vъtorъ。同源詞包括俄語 повторя́ть (povtorjátʹ)、白俄羅斯語 паўтара́ць (paŭtarácʹ)、波蘭語 powtarzać。

povtorjáty (romanization)
повтори́ти (perfective)

Uk-повторяти.ogg


чтити

шти́ти (štýty)的另一種寫法


кіно

звукове́ кіно́


кінотеатр

源自 кіно- (kino-) + теа́тр (teátr)。對照俄語 кинотеа́тр (kinoteátr)、波蘭語 kinoteatr。

kinoteátr (romanization)
кінотеа́тру (genitive)
кінотеа́три (nominative plural)
кінотеа́трів (genitive plural)

Uk-кінотеатр.ogg


аніон

anión (romanization)
аніо́на (genitive)
аніо́ни (nominative plural)
аніо́нів (genitive plural)


катіон

katión (romanization)
катіо́на (genitive)
катіо́ни (nominative plural)
катіо́нів (genitive plural)


перенесе

перенести́ 完 (perenestý) 的第三人稱單數將來時直陳式


перенесений

перенести́ 完 (perenestý) 的被動態形容詞性過去時分詞


перенеси

перенести́ 完 (perenestý) 的第二人稱單數命令式


перенесла

перенести́ 完 (perenestý) 的陰性單數過去時直陳式


перенесли

перенести́ 完 (perenestý) 的複數過去時直陳式


перенесло

перенести́ 完 (perenestý) 的中性單數過去時直陳式


перенесу

перенести́ 完 (perenestý) 的第一人稱單數將來時直陳式


перенесуть

перенести́ 完 (perenestý) 的第三人稱複數將來時直陳式


перенесіть

перенести́ 完 (perenestý) 的第二人稱複數命令式


переніс

перенести́ 完 (perenestý) 的陽性單數過去時直陳式


суди

суд (sud) 的主格/賓格/呼格複數


продаж

同源詞包括俄語 прода́жа (prodáža)。

pródaž (romanization)
про́дажу (genitive)
про́дажі (nominative plural)
про́дажів (genitive plural)
прода́жний (relational adjective)


сантехнік

саніта́рний те́хнік (sanitárnyj téxnik，“衛生技術員”) 的首字母縮略詞。對照俄語 санте́хник (santéxnik)、白俄羅斯語 сантэ́хнік (santéxnik)。

santéxnik (romanization)
санте́хніка (genitive)
санте́хніки (nominative plural)
санте́хніків (genitive plural)


санітарний

源自法語 sanitaire + -ний (-nyj)，源自拉丁語 sānitas。對照俄語 санита́рный (sanitárnyj)、白俄羅斯語 саніта́рны (sanitárny)、波蘭語 sanitarny。


технік

源自古希臘語 τεχνικός (tekhnikós)。同源詞包括俄語 те́хник (téxnik)、白俄羅斯語 тэ́хнік (téxnik)。

téxnik (romanization)
те́хніка (genitive)
те́хніки (nominative plural)
те́хніків (genitive plural)

зубни́й те́хнік


авіатехнік

源自 а́ві́а- (ávía-，“空氣；飛機，航空”) + те́хнік (téxnik，“技術員”)。

aviatéxnik (romanization)
авіате́хніка (genitive)
авіате́хніки (nominative plural)
авіате́хніків (genitive plural)


авіатехніка

aviatéxnika (romanization)
авіате́хніки (genitive)


технічний

源自 те́хніка (téxnika，“技術，科技”) + -ний (-nyj，形容詞後綴)。對照白俄羅斯語 тэхні́чны (texníčny)、波蘭語 techniczny。

Uk-технічний.ogg


техніка

借自德語 Technik，源自拉丁語 technica，源自古希臘語 τεχνική (tekhnikḗ)。

téxnika (romanization)
те́хніки (genitive)
техні́чний (relational adjective)

Uk-техніка.ogg


техніка

請參閲主詞條的词源章節。

Uk-техніка.ogg

те́хнік (téxnik) 的屬格/賓格單數


електротехніка

源自 електро- (elektro-) + те́хніка (téxnika)。對照俄語 электроте́хника (elektrotéxnika)、白俄羅斯語 электратэ́хніка (eljektratéxnika)、波蘭語 elektrotechnika。

elektrotéxnika (romanization)
електроте́хніки (genitive)
електротехні́чний (relational adjective)


електротехніка

請參閲主詞條的词源章節。

електроте́хнік (elektrotéxnik) 的屬格/賓格單數


зубний

源自 зуб (zub，“牙齒”) + -ний (-nyj)。對照俄語 зубно́й (zubnój)、白俄羅斯語 зубны́ (zubný)。


зубна нитка

zubná nýtka (romanization)
зубно́ї ни́тки (genitive)
зубні́ нитки́ (nominative plural)
зубни́х нито́к (genitive plural)


зубна

зубни́й (zubnýj) 的主格陰性單數


одному

оди́н (odýn) 的與格陽性/中性單數


одному

оди́н (odýn) 的方位格陽性/中性單數

其他形式：одні́м (odním)


однім

оди́н (odýn) 的方位格陽性/中性單數


одну

оди́н (odýn) 的賓格陰性單數


одною

оди́н (odýn) 的工具格陰性單數


одних

оди́н (odýn) 的屈折：
屬格/方位格複數

оди́н (odýn) 的屈折：
動物賓格複數


одними

оди́н (odýn) 的工具格複數


одне

оди́н (odýn) 的主格/賓格中性單數


одні

оди́н (odýn) 的屈折：
主格複數

оди́н (odýn) 的屈折：
非動物賓格複數


одній

оди́н (odýn) 的與格/方位格陰性單數


однією

оди́н (odýn) 的工具格陰性單數


одної

оди́н (odýn) 的屬格陰性單數


однієї

оди́н (odýn) 的屬格陰性單數


гормони

гормо́н (hormón) 的主格/賓格/呼格複數


гормонів

гормо́н (hormón) 的屬格複數


глобуси

гло́бус (hlóbus) 的主格/賓格/呼格複數


глобусами

гло́бус (hlóbus) 的工具格複數


глобуса

гло́бус (hlóbus) 的屬格單數


глобусе

гло́бус (hlóbus) 的呼格單數


глобусам

гло́бус (hlóbus) 的與格複數


глобусові

гло́бус (hlóbus) 的與格單數


глобусом

гло́бус (hlóbus) 的工具格單數


глобусу

гло́бус (hlóbus) 的與格單數


глобусі

гло́бус (hlóbus) 的方位格單數


глобусів

гло́бус (hlóbus) 的屬格複數


глобусах

гло́бус (hlóbus) 的方位格複數


виражу

ви́разити 完 (výrazyty) 的第二人稱單數將來時直陳式


диктатора

дикта́тор (dyktátor) 的屬格/賓格單數


диктаторам

дикта́тор (dyktátor) 的與格複數


диктаторами

дикта́тор (dyktátor) 的工具格複數


диктаторах

дикта́тор (dyktátor) 的方位格複數


диктаторе

дикта́тор (dyktátor) 的呼格單數


диктатори

дикта́тор (dyktátor) 的主格/呼格複數


диктаторові

дикта́тор (dyktátor) 的與格/方位格單數

其他形式：(dative singular) дикта́тору (dyktátoru)、(locative singular) дикта́торі (dyktátori)


диктатору

дикта́тор (dyktátor) 的與格單數

其他形式：дикта́торові (dyktátorovi)


диктатором

дикта́тор (dyktátor) 的工具格單數


диктаторі

дикта́тор (dyktátor) 的方位格單數

其他形式：дикта́торові (dyktátorovi)


диктаторів

дикта́тор (dyktátor) 的屬格/賓格複數


виразити

源自 ви́- (vý-) + рази́ти (razýty)。對照俄語 вы́разить (výrazitʹ)、波蘭語 wyrazić。

výrazyty (romanization)
виража́ти (imperfective)

Uk-виразити.ogg


виражати

源自ви́разити (výrazyty) + -ати (-aty)。對照俄語 выража́ть (vyražátʹ)、波蘭語 wyrażać。

vyražáty (romanization)
ви́разити (perfective)

Uk-виражати.ogg


вираження

源自 ви́разити (výrazyty) + -ення (-ennja)。對照俄語 выраже́ние (vyražénije)、波蘭語 wyrażenie。

výražennja (romanization)
ви́раження (genitive)

Uk-вираження.ogg

ви́разити 完 (výrazyty) 的動詞性名詞：表達，傳達


аматор

借自拉丁語 amātor。

amátor (romanization)
ама́тора (genitive)
ама́тори (nominative plural)
ама́торів (genitive plural)
ама́торка (feminine)


бюджетам

бюдже́т (bjudžét) 的與格複數


бюджетами

бюдже́т (bjudžét) 的工具格複數


бюджетах

бюдже́т (bjudžét) 的方位格複數


бюджети

бюдже́т (bjudžét) 的主格/賓格/呼格複數


бюджетом

бюдже́т (bjudžét) 的工具格單數


бюджету

бюдже́т (bjudžét) 的屬格/與格單數


ввезе

ввезти́ 完 (vveztý) 的第三人稱單數將來時直陳式


ввеземо

ввезти́ 完 (vveztý) 的第一人稱複數將來時直陳式

其他形式：ввезе́м (vvezém)


ввезем

ввезти́ 完 (vveztý) 的第一人稱複數將來時直陳式

其他形式：ввеземо́ (vvezemó)


ввезете

ввезти́ 完 (vveztý) 的第二人稱複數將來時直陳式


ввезеш

ввезти́ 完 (vveztý) 的第二人稱單數將來時直陳式


ввези

ввезти́ 完 (vveztý) 的第二人稱單數命令式


ввезла

ввезти́ 完 (vveztý) 的陰性單數過去時直陳式


ввезло

ввезти́ 完 (vveztý) 的中性單數過去時直陳式


ввезли

ввезти́ 完 (vveztý) 的複數過去時直陳式


ввезу

ввезти́ 完 (vveztý) 的第一人稱單數將來時直陳式


ввезуть

ввезти́ 完 (vveztý) 的第三人稱複數將來時直陳式


ввезіть

ввезти́ 完 (vveztý) 的第二人稱複數命令式


ввіз

ввезти́ (vveztý) 的動詞派生詞。 對照俄語 ввоз (vvoz)、波蘭語 wwóz。

ввезти́ 完 (vveztý)和вво́зити 非完 (vvózyty) 的動詞性名詞：

（用車馬等）把……推進、運進、推進、拉進


ввіз

請參閲主詞條的词源章節。

ввезти́ 完 (vveztý) 的陽性單數過去時直陳式


статутам

стату́т (statút) 的與格複數


статутами

стату́т (statút) 的工具格複數


статутах

стату́т (statút) 的方位格複數


статуте

стату́т (statút) 的呼格單數


статути

стату́т (statút) 的主格/賓格/呼格複數


статутові

стату́т (statút) 的與格單數


статутом

стату́т (statút) 的工具格單數


статуту

стату́т (statút) 的屬格/與格單數


статуті

стату́т (statút) 的方位格單數


статутів

стату́т (statút) 的屬格複數


стою

стоя́ти (stojáty) 的第一人稱單數現在時直陳式


установлений

установи́ти 完 (ustanovýty) 的過去時被動態分詞


плавати

繼承自原始斯拉夫語 *plavati。

plávaty (romanization)
попла́вати (perfective)

Uk-плавати.ogg

пла́вати (plávaty) 和 попла́вати (poplávaty) 是抽象動詞，對應的具體動詞是 плисти́ (plystý) 和 поплисти́ (poplystý)。


плисти

繼承自原始斯拉夫語 *plyti。

plystý (romanization)
поплисти́ (perfective)

плисти́ (plystý) 和 поплисти́ (poplystý) 是具體動詞，對應的抽象動詞是 пла́вати (plávaty) 和 попла́вати (poplávaty)。


плавець

源自 пла́вати (plávaty，“游泳”) + -ець (-ecʹ)。對照俄語 плове́ц (plovéc)、白俄羅斯語 плыве́ц (plyvjéc)、盧森尼亞語 пл'авач (plʺavač)、塞爾維亞-克羅地亞語 plivač、波蘭語 pływacz、捷克語 plavec、保加利亞語 плувец (pluvec)。

plavécʹ (romanization)
плавця́ (genitive)
плавці́ (nominative plural)
плавці́в (genitive plural)
плавчи́ня (feminine)
плавчи́ха (feminine)

Uk-плавець.ogg


плавець

plavécʹ (romanization)
плавця́ (genitive)
плавці́ (nominative plural)
плавці́в (genitive plural)

Uk-плавець.ogg


плавання

源自 пла́вати (plávaty) + -ання (-annja)。對照俄語 пла́вание (plávanije)、白俄羅斯語 пла́ванне (plávannje)、波蘭語 pływanie。

plávannja (romanization)
пла́вання (genitive)
пла́вання (nominative plural)
пла́вань (genitive plural)

Uk-плавання.ogg

пла́вати 非完 (plávaty) 的動詞性名詞
游泳

пла́вати 非完 (plávaty) 的動詞性名詞
漂浮

пла́вати 非完 (plávaty) 的動詞性名詞
航行

навколосві́тнє пла́вання


саламандр

салама́ндра (salamándra) 的屈折：
屬格複數

салама́ндра (salamándra) 的屈折：
賓格複數


саламандри

салама́ндра (salamándra) 的屈折：
主格/呼格複數

салама́ндра (salamándra) 的屈折：
賓格複數


костюма

костю́м (kostjúm) 的屬格單數


костюмами

костю́м (kostjúm) 的工具格複數


костюмам

костю́м (kostjúm) 的與格複數


костюмах

костю́м (kostjúm) 的方位格複數


костюмом

костю́м (kostjúm) 的工具格單數


костюму

костю́м (kostjúm) 的與格單數


демократка

demokrátka (romanization)
демокра́тки (genitive)
демокра́тки (nominative plural)
демокра́ток (genitive plural)
демокра́т (masculine)

демокра́т (demokrát) 的陰性形


деревне

деревни́й (derevnýj) 的中性主格/賓格單數


нації

на́ція (nácija) 的屈折：
屬格/與格/方位格單數

на́ція (nácija) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


ідея

idéja (romanization)
іде́ї (genitive)
іде́ї (nominative plural)
іде́й (genitive plural)


автоматично

автомати́чний (avtomatýčnyj，“自動的”)的副詞形。


бреши

бреха́ти (brexáty) 的第二人稱單數命令式非完整體


переставав

перестава́ти 非完 (perestaváty) 的陽性單數過去時直陳式


переставала

перестава́ти 非完 (perestaváty) 的陰性單數過去時直陳式


переставали

перестава́ти 非完 (perestaváty) 的複數過去時直陳式


переставало

перестава́ти 非完 (perestaváty) 的中性單數過去時直陳式


диверсантка

dyversántka (romanization)
диверса́нтки (genitive)
диверса́нтки (nominative plural)
диверса́нток (genitive plural)
диверса́нт (masculine)

диверса́нт (dyversánt) 的陰性形


туриста

тури́ст (turýst) 的屬格/賓格單數


туристам

тури́ст (turýst) 的與格複數


туристами

тури́ст (turýst) 的工具格複數


туристах

тури́ст (turýst) 的方位格複數


туристе

тури́ст (turýst) 的呼格單數


туристи

тури́ст (turýst) 的主格/呼格複數


туристові

тури́ст (turýst) 的與格/方位格單數


туристом

тури́ст (turýst) 的工具格單數


туристі

тури́ст (turýst) 的方位格單數


туристу

тури́ст (turýst) 的與格單數


туристів

тури́ст (turýst) 的屬格/賓格複數


красен

кра́сний (krásnyj) 的短形式


поглинути

pohlýnuty (romanization)
pohlynúty (romanization)
поглина́ти (imperfective)

Uk-поглинути.ogg


поглинати

pohlynáty (romanization)
погли́нути (perfective)

Uk-поглинати.ogg


глитнути

繼承自原始斯拉夫語 *glъtnǫti。гли́ну́ти (hlýnúty) 的同源對似詞。同源詞包括俄語 глотну́ть (glotnútʹ)、保加利亞語 гъ́лтна (gǎ́ltna)、馬其頓語 голтне (goltne)。

hlytnúty (romanization)
глита́ти (imperfective)


глитати

繼承自古東斯拉夫語 глътати (glŭtati)，繼承自原始斯拉夫語 *glъtati。同源詞包括白俄羅斯語 глыта́ць (hlytácʹ)、俄語 глота́ть (glotátʹ)。

hlytáty (romanization)
глитну́ти (perfective)


ковтати

繼承自原始斯拉夫語 *kъltati，與 *glъtati 平行。

kovtáty (romanization)
ковтну́ти (perfective)
проковтну́ти (perfective)


ковтнути

kovtnúty (romanization)
ковта́ти (imperfective)

Uk-ковтнути.ogg


знаменитостей

знамени́тість (znamenýtistʹ) 的屈折：
屬格複數

знамени́тість (znamenýtistʹ) 的屈折：
動物賓格複數


прогуляв

прогуля́ти (prohuljáty) 的陽性單數過去時直陳式完整體


прогуляй

прогуля́ти (prohuljáty) 的第二人稱單數命令式完整體


прогуляйте

прогуля́ти (prohuljáty) 的第二人稱複數命令式完整體


прогулявши

прогуля́ти 完 (prohuljáty) 的過去時副詞性分詞


прогуляла

прогуля́ти (prohuljáty) 的陰性單數過去時直陳式完整體


прогуляли

прогуля́ти (prohuljáty) 的複數過去時直陳式完整體


прогуляло

прогуля́ти (prohuljáty) 的中性單數過去時直陳式完整體


прогуляю

прогуля́ти (prohuljáty) 的第一人稱單數將來時直陳式完整體


капусти

капу́ста (kapústa) 的屬格


капустою

капу́ста (kapústa) 的工具格


капусту

капу́ста (kapústa) 的賓格


капусті

капу́ста (kapústa) 的與格/方位格


акузатив

借自拉丁語 accūsātīvus。

akuzatýv (romanization)
акузати́ва (genitive)


ворожба

繼承自原始斯拉夫語 *voržьba。By surface analysis, ворожи́ти (vorožýty) + -ба (-ba)。

vorožbá (romanization)
ворожби́ (genitive)


ворожа

воро́жий (voróžyj) 的陰性主格單數


ворожбою

ворожба́ (vorožbá) 的工具格單數


ворожим

воро́жий (voróžyj) 的屈折：
陽性/中性工具格單數

воро́жий (voróžyj) 的屈折：
與格複數


ворожим

ворожи́ти 非完 (vorožýty) 的第一人稱複數現在時直陳式

其他形式：воро́жимо (voróžymo)


ворожу

ворожий (vorožyj) 的賓格單數陰性


ворожу

ворожи́ти (vorožýty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


родам

рід (rid) 的與格複數


родами

рід (rid) 的工具格複數


родах

рід (rid) 的方位格複數


півночі

пі́вніч (pívnič) 的屈折：
屬格/與格/方位格單數

пі́вніч (pívnič) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


півдню

пі́вдень (pívdenʹ) 的與格/方位格/呼格單數


півдні

пі́вдень (pívdenʹ) 的屈折：
方位格單數

пі́вдень (pívdenʹ) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


майонезам

майоне́з (majonéz) 的與格複數


майонезами

майоне́з (majonéz) 的工具格複數


майонезах

майоне́з (majonéz) 的方位格複數


майонезе

майоне́з (majonéz) 的呼格單數


майонезові

майоне́з (majonéz) 的與格單數


майонезом

майоне́з (majonéz) 的工具格單數


майонези

майоне́з (majonéz) 的主格/賓格/呼格複數


майонезу

майоне́з (majonéz) 的屬格/與格單數


майонезі

майоне́з (majonéz) 的方位格單數


майонезів

майоне́з (majonéz) 的屬格複數


заради

最終繼承自原始斯拉夫語 *radi。


умирати

繼承自原始斯拉夫語 *umirati。

umyráty (romanization)
уме́рти (perfective)

Uk-умирати.ogg

умира́ти (umyráty)（用在輔音之後或句首）和вмира́ти (vmyráty)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


умерти

у- (u-) + ме́рти (mérty)，最终源自原始斯拉夫語 *merti。

umérty (romanization)
умира́ти (imperfective)

уме́рти (umérty)（用在輔音之後或句首）和вме́рти (vmérty)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。


вмирати

vmyráty (romanization)
вме́рти (perfective)

Uk-вмирати.ogg

вмира́ти (vmyráty)（用在元音之後）和умира́ти (umyráty)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

умира́ти (umyráty)的另一種寫法：死亡


помирати

pomyráty (romanization)
поме́рти (perfective)

Uk-помирати.ogg


померти

по- (po-) + ме́рти (mérty)，最终源自原始斯拉夫語 *merti。

pomérty (romanization)
помира́ти (imperfective)

Uk-померти.ogg


мерти

源自原始斯拉夫語 *merti。

mérty (romanization)
поме́рти (perfective)
уме́рти (perfective)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-мерти.wav


вмерти

в- (v-) + ме́рти (mérty)，最终源自原始斯拉夫語 *merti。

vmérty (romanization)
вмира́ти (imperfective)

вме́рти (vmérty)（用在元音之後）和уме́рти (umérty)（用在輔音之後或句首）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

уме́рти (umérty)的另一種寫法：死亡

Ще не вме́рла Украї́на.

烏克蘭仍在人間/烏克蘭尚未滅亡。


гинути

繼承自原始斯拉夫語 *gynǫti。

hýnuty (romanization)
зги́нути (perfective)


згинути

源自 з- (z-) + ги́нути 非完 (hýnuty)。對照波蘭語 zginąć。

zhýnuty (romanization)
ги́нути (imperfective)

Зги́нуть на́ші воріже́ньки, як роса́ на со́нці.

我们的敌人将会灭亡，就像阳光下的露水一样。

Zhýnutʹ náši vorižénʹky, jak rosá na sónci.


загинути

源自 за- (za-) + ги́нути (hýnuty)。對照波蘭語 zaginąć、保加利亞語 заги́на (zagína)。

zahýnuty (romanization)
загиба́ти (imperfective)

Uk-загинути.ogg

заги́бнути

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）

вме́рти

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）

уме́рти

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）

поме́рти

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）


загибати

源自 за- (za-) + гиба́ти (hybáty) (方言)，源自古東斯拉夫語 гꙑбати (gybati)，源自原始斯拉夫語 *gybati。對照保加利亞語 заги́вам (zagívam)。

zahybáty (romanization)
заги́нути (perfective)
заги́бнути (perfective)

вмира́ти

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）

умира́ти

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）

помира́ти

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）

死亡 （尤指突然以暴力方式失去生命）


загибель

zahýbelʹ (romanization)
заги́белі (genitive)

Uk-загибель.ogg

死亡 （尤其是以战争或事故等突然暴力的方式发生）


погибати

繼承自古東斯拉夫語 погꙑбати (pogybati)，源自原始斯拉夫語 *pogybati。By surface analysis, по- (po-) + гиба́ти (hybáty)。

pohybáty (romanization)
поги́нути (perfective)
поги́бнути (perfective)

Uk-погибати.ogg

вмира́ти

死亡（尤指以突然而暴力的方式）

умира́ти

死亡（尤指以突然而暴力的方式）

помира́ти

死亡（尤指以突然而暴力的方式）

死亡（尤指以突然而暴力的方式）


грошей

гро́ші (hróši) 的屬格


горизонтам

горизо́нт (horyzónt) 的與格複數


горизонтами

горизо́нт (horyzónt) 的工具格複數


горизонтах

горизо́нт (horyzónt) 的方位格複數


горизонти

горизо́нт (horyzónt) 的主格/賓格/呼格複數


горизонтові

горизо́нту

горизо́нт (horyzónt) 的與格單數

горизо́нт (horyzónt) 的與格單數


горизонтом

горизо́нт (horyzónt) 的工具格單數


горизонту

горизо́нт (horyzónt) 的屬格/與格單數


горизонтів

горизо́нт (horyzónt) 的屬格複數


горизонті

горизо́нт (horyzónt) 的方位格單數


кров'ю

кров (krov，“血液”) 的工具格單數


крови

кров (krov) 的屬格單數


крові

кров (krov) 的屈折：
屬格單數

кров (krov) 的屈折：
與格單數

кров (krov) 的屈折：
方位格單數


бомби

請參閲主詞條的词源章節。

бо́мба (bómba) 的屈折：
屬格單數

бо́мба (bómba) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


бомби

請參閲主詞條的词源章節。

бомби́ти 非完 (bombýty) 的第二人稱單數命令式


фотоелектрон

fotoelektrón (romanization)
фотоелектро́на (genitive)
фотоелектро́ни (nominative plural)
фотоелектро́нів (genitive plural)
фотоелектро́нний (relational adjective)


люксембурзький

源自 Люксембу́рг (Ljuksembúrh) + -зький (-zʹkyj)。對照俄語 люксембу́ргский (ljuksembúrgskij)、白俄羅斯語 люксембу́ргскі (ljuksjembúrhski)、波蘭語 luksemburski。


фашистський

фаши́ст (fašýst) + -ський (-sʹkyj)


обирав

обира́ти (obyráty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


обиравши

обира́ти (obyráty) 的過去時副詞性非完整體分詞


обирай

обира́ти (obyráty) 的第二人稱單數命令式非完整體


обирайте

обира́ти (obyráty) 的第二人稱複數命令式非完整體


обирали

обира́ти (obyráty) 的複數過去時直陳式非完整體


обирало

обира́ти (obyráty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


обираю

обира́ти (obyráty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


кухарський

源自 ку́хар (kúxar) + -ський (-sʹkyj)。對照波蘭語 kucharski。

ку́харський ковпа́к

ку́харський ніж


молиться

моли́тися (molýtysja) 的第三人稱單數現在時非完整體


молитися

繼承自古東斯拉夫語 молитисꙗ (molitisja)，繼承自原始斯拉夫語 *modliti sę (“祈禱”)。

molýtysja (romanization)
помоли́тися (perfective)

Uk-молитися.ogg


помолитися

源自 по- (po-) + моли́тися (molýtysja)。對照俄語 помоли́ться (pomolítʹsja)、白俄羅斯語 памалі́цца (pamalícca)、波蘭語 pomodlić się。

未完成體：моли́тися (molýtysja)


молившись

моли́тися (molýtysja) 的過去時副詞性分詞


молилась

моли́тися (molýtysja) 的陰性單數過去時非完整體


молились

моли́тися (molýtysja) 的複數過去時非完整體


молилось

моли́тися (molýtysja) 的中性單數過去時非完整體


молимся

моли́тися (molýtysja) 的第一人稱複數現在時非完整體


молись

моли́тися (molýtysja) 的第二人稱單數命令式非完整體


молитесь

моли́тися (molýtysja) 的第二人稱複數現在時非完整體


молюсь

моли́тися (molýtysja) 的第一人稱單數現在時非完整體


препаратам

препара́т (preparát) 的與格複數


препаратами

препара́т (preparát) 的工具格複數


препаратах

препара́т (preparát) 的方位格複數


препарате

препара́т (preparát) 的呼格單數


препарати

препара́т (preparát) 的主格/賓格/呼格複數


препаратові

препара́т (preparát) 的與格單數

其他形式：препара́ту (preparátu)


препаратом

препара́т (preparát) 的工具格單數


препарату

препара́т (preparát) 的屈折：
屬格單數

препара́т (preparát) 的屈折：
與格單數


препараті

препара́т (preparát) 的方位格單數


препаратів

препара́т (preparát) 的屬格複數


покривати

源自 покри́ти (pokrýty) + -ва́ти (-váty)。對照俄語 покрыва́ть (pokryvátʹ)、白俄羅斯語 пакрыва́ць (pakryvácʹ)、波蘭語 pokrywać。

pokryváty (romanization)
покри́ти (perfective)

Uk-покривати.ogg


державний

繼承自原始斯拉夫語 *dьržavьnъ。By surface analysis, держа́ва f (deržáva，“國家”) + -ний (-nyj，形容詞後綴)。

deržávnyj (romanization)
держа́вність (abstract-noun)

Uk-державний.ogg

держа́вний переворо́т


державного

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
陽性/中性屬格單數

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
動物陽性賓格單數


державному

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
陽性/中性與格單數

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
陽性/中性方位格單數


державним

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
陽性/中性工具格單數

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
與格複數


державне

держа́вний (deržávnyj) 的中性主格/賓格單數


державнім

держа́вний (deržávnyj) 的陽性/中性方位格單數

其他形式：держа́вному (deržávnomu)


правління

源自 пра́вити (právyty，詞幹 пра́вл- (právl-)) + -і́ння (-ínnja)。對照俄語 правле́ние (pravlénije)、白俄羅斯語 праўле́нне (praŭljénnje)。

pravlínnja (romanization)
правлі́ння (genitive)
правлі́ння (nominative plural)
правлі́нь (genitive plural)

Uk-правління.ogg


якого

яки́й (jakýj) 的屈折：
屬格陽性/中性單數

яки́й (jakýj) 的屈折：
賓格陽性動物單數


якому

яки́й (jakýj) 的屈折：
與格陽性/中性單數

яки́й (jakýj) 的屈折：
方位格陽性/中性單數


яким

яки́й (jakýj) 的屈折：
工具格陽性/中性單數

яки́й (jakýj) 的屈折：
與格複數


якім

яки́й (jakýj) 的方位格陽性/中性單數


які

яки́й (jakýj) 的屈折：
主格複數

яки́й (jakýj) 的屈折：
非動物賓格複數


якої

яки́й (jakýj) 的屬格陰性單數


якій

яки́й (jakýj) 的與格/方位格陰性單數


яку

яки́й (jakýj) 的賓格陰性單數


яку

як (jak) 的與格/方位格/呼格單數


якою

яки́й (jakýj) 的工具格陰性單數


яких

яки́й (jakýj) 的屈折：
屬格/方位格複數

яки́й (jakýj) 的屈折：
賓格動物複數


якими

яки́й (jakýj) 的工具格複數


найвищий

源自 най- (naj-) + ви́щий (výščyj)。同源詞包括波蘭語 najwyższy。

Uk-найвищий.ogg

висо́кий (vysókyj)的最高級：最高的


вищий

繼承自原始斯拉夫語 *vyšьjь + -ий (-yj)。

висо́кий (vysókyj)的比較級：更高的


нижчий

繼承自原始斯拉夫語 *nižьjь。

низьки́й (nyzʹkýj)的比較級：更低的，更深的，更矮的


найнижчий

源自 най- (naj-) + нижчий (nyžčyj)。

низьки́й (nyzʹkýj)的最高級：最低的，最深的，最矮的


державна

держа́вний (deržávnyj) 的陰性主格單數


державної

держа́вний (deržávnyj) 的陰性屬格單數


державній

держа́вний (deržávnyj) 的陰性與格/方位格單數


державну

держа́вний (deržávnyj) 的陰性賓格單數


державною

держа́вний (deržávnyj) 的陰性工具格單數


державних

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
屬格複數

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
動物賓格複數

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
方位格複數


державні

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
主格複數

держа́вний (deržávnyj) 的屈折：
非動物賓格複數


державними

держа́вний (deržávnyj) 的工具格複數


повністю

棄用詞по́вність (póvnistʹ，“豐滿，豐富，充足”)（повно́та (povnóta)的近義詞）的工具格單數形式。對照俄語 по́лностью (pólnostʹju)、白俄羅斯語 по́ўнасцю (póŭnascju)。

Uk-повністю.ogg

цілко́м і по́вністю


частково

源自 частко́вий (častkóvyj) + -о (-o)。對照白俄羅斯語 частко́ва (častkóva)。

Uk-частково.ogg


частковий

源自 ча́стка (částka) + -о́вий (-óvyj)。對照白俄羅斯語 частко́вы (častkóvy)、波蘭語 częściowy。

častkóvyj (romanization)
частко́во
частко́вість (abstract-noun)

Uk-частковий.ogg


неповний

源自 не- (ne-) + по́вний (póvnyj)。對照俄語 непо́лный (nepólnyj)、白俄羅斯語 няпо́ўны (njapóŭny)、波蘭語 niepełny。

nepóvnyj (romanization)
непо́вно
непо́вність (abstract-noun)

непо́вний робо́чий час


частинка

源自 части́на (častýna，“部分”) + -ка (-ka，指小後綴)。

častýnka (romanization)
части́нки (genitive)
части́нки (nominative plural)
части́нок (genitive plural)

Uk-частинка.ogg


обмежений

Uk-обмежений.ogg

обме́жити 完 (obméžyty) 的被動態形容詞性過去時分詞


обмежений

obméženyj (romanization)
обме́женість (abstract-noun)

Uk-обмежений.ogg


обмежити

об- (ob-) + межа́ (mežá，“限制、边界”) + -ити (-yty)

obméžyty (romanization)
обме́жувати (imperfective)

Uk-обмежити.ogg


конституційний

源自 конститу́ція (konstytúcija，“憲法”) + -ний (-nyj)。對照波蘭語 konstytucyjny。


конституційний суд

konstytucíjnyj sud (romanization)
конституці́йного су́ду (genitive)
конституці́йні суди́ (nominative plural)
конституці́йних суді́в (genitive plural)


виборний

Uk-виборний.ogg


вибірний

Uk-вибірний.ogg


виборчий

源自 ви́борець (výborecʹ，“選舉人”) + -ий (-yj)。對照波蘭語 wyborczy、白俄羅斯語 вы́барчы (výbarčy)。

Uk-виборчий.ogg

Центра́льна ви́борча комі́сія Украї́ни


виборець

源自 ви́бори (výbory) + -ець (-ecʹ)。

výborecʹ (romanization)
ви́борця (genitive)
ви́борці (nominative plural)
ви́борців (genitive plural)
ви́борниця (feminine)

Uk-виборець.ogg


виборниця

源自 ви́бор(ець) (výbor(ecʹ)) + -ниця (-nycja)。

výbornycja (romanization)
ви́борниці (genitive)
ви́борниці (nominative plural)
ви́борниць (genitive plural)
ви́борець (masculine)
ви́борник (masculine)

ви́борець (výborecʹ，“選舉人，投票者”) 的陰性形


вважатися

вважа́ти (vvažáty) 的被動態：被視作，被視為，被認為

Відкриття́ ві́зи до США вважа́ється одни́м із найскладні́ших проце́сів.

申请美国签证被认为是最困难的过程之一。

Vidkryttjá vízy do SŠA vvažájetʹsja odným iz najskladníšyx procésiv.


вважати

借自波蘭語 uważać (“尊重、敬重”)。

Uk-вважати.ogg


офіційно

源自 офіці́йний (oficíjnyj) + -о (-o)。對照白俄羅斯語 афіцы́йна (aficýjna)。

Uk-офіційно.ogg


офіційний

源自棄用詞 офі́ція (ofícija) + -ний (-nyj)。對照白俄羅斯語 афіцы́йны (aficýjny)。

oficíjnyj (romanization)
офіці́йно
офіці́йність (abstract-noun)

Uk-офіційний.ogg


обов'язково

源自 обов'язко́вий (obovʺjazkóvyj) + -о (-o)。對照波蘭語 obowiązkowo。

Uk-обов'язково.ogg

Обов'язко́во скориста́йтеся цією можли́вістю.

Obovʺjazkóvo skorystájtesja cijeju možlývistju.


усе

уве́сь (uvésʹ) 的主格/賓格中性單數


усе

усе (use)（用在輔音之後或句首）和все (vse)（用在元音之後）發音不同，但被認為是同一個詞的變體。

每個的，所有的 (跟在輔音後或在從句開頭)


Ісламська Республіка Іран

仿譯自波斯語 جمهوری اسلامی ایران。

Islámsʹka Respúblika Irán (romanization)
Ісла́мської Респу́бліки Іра́н (genitive)

Іра́н

伊朗伊斯蘭共和國（國家名，位於西亞）

伊朗伊斯蘭共和國（國家名，位於西亞）

zh-Ісламська_Республіка_Іран-uk-name-QjAPABjx


іграшка

繼承自古盧森尼亞語 игрꙋшка (ihruška)，可能是後來根據(і)гра́, (і)гра́ти ((i)hrá, (i)hráty)所改。同源詞包括俄語 игру́шка (igrúška)。

íhraška (romanization)
і́грашки (genitive)
і́грашки (nominative plural)
і́грашок (genitive plural)
іграшко́вий (relational adjective)

Uk-іграшка.ogg


коні

ко́ней

кінь (kinʹ) 的賓格複數

кінь (kinʹ) 的主格/呼格複數

кінь (kinʹ) 的賓格複數


коні

кінь (kinʹ) 的方位格單數


жене

гна́ти (hnáty) 的第三人稱單數現在時直陳式非完整體


жену

гна́ти (hnáty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


комплексам

ко́мплекс (kómpleks) 的與格複數


комплексами

ко́мплекс (kómpleks) 的工具格複數


комплексах

ко́мплекс (kómpleks) 的方位格複數


комплексе

ко́мплекс (kómpleks) 的呼格單數


комплекси

ко́мплекс (kómpleks) 的主格/賓格/呼格複數


комплексові

ко́мплекс (kómpleks) 的與格單數

其他形式：ко́мплексу (kómpleksu)


комплексом

ко́мплекс (kómpleks) 的工具格單數


комплексу

ко́мплекс (kómpleks) 的屈折：
屬格單數

ко́мплекс (kómpleks) 的屈折：
與格單數


комплексі

ко́мплекс (kómpleks) 的方位格單數


комплексів

ко́мплекс (kómpleks) 的屬格複數


погнав

погна́ти 完 (pohnáty) 的陽性單數過去時直陳式


погнавши

погна́ти 完 (pohnáty) 的過去時副詞性分詞


погнала

погна́ти 完 (pohnáty) 的陰性單數過去時直陳式


погнали

погна́ти 完 (pohnáty) 的複數過去時直陳式


погнало

погна́ти 完 (pohnáty) 的中性單數過去時直陳式


студента

студе́нт (studént) 的屬格/賓格單數


студентам

студе́нт (studént) 的與格複數


студентами

студе́нт (studént) 的工具格複數


студентах

студе́нт (studént) 的方位格複數


студенте

студе́нт (studént) 的呼格單數


студенти

студе́нт (studént) 的主格/呼格複數


студенткам

студе́нтка (studéntka) 的與格複數


студентками

студе́нтка (studéntka) 的工具格複數


студентках

студе́нтка (studéntka) 的方位格複數


студентки

студе́нтка (studéntka) 的屈折：
屬格單數

студе́нтка (studéntka) 的屈折：
主格/呼格複數


студентко

студе́нтка (studéntka) 的呼格單數


студенткою

студе́нтка (studéntka) 的工具格單數


студентку

студе́нтка (studéntka) 的賓格單數


студентові

студе́нт (studént) 的與格/方位格單數


студенток

студе́нтка (studéntka) 的屬格/賓格複數


студентом

студе́нт (studént) 的工具格單數


студенту

студе́нт (studént) 的與格單數


студентці

студе́нтка (studéntka) 的與格/方位格單數


студенті

студе́нт (studént) 的方位格單數


студентів

студе́нт (studént) 的屬格/賓格複數