Російська Федерація

Rosíjsʹka Federácija (romanization)
Росі́йської Федера́ції (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Російська Федерація.wav


Російська імперія

Rosíjsʹka impérija (romanization)
Росі́йської імпе́рії (genitive)

俄羅斯帝國（舊帝國名，位於亞洲和東歐）


Румунія

Rumúnija (romanization)
Руму́нії (genitive)
руму́нський (relational adjective)

羅馬尼亞（國家名，位於東南歐）


Русь

来自古東斯拉夫語 Русь (Rusĭ)。

Rusʹ (romanization)
Ру́сі (genitive)
Русі́ (genitive)
Ру́си (genitive)
Руси́ (genitive)
ру́ський (relational adjective)

Ки́ївська Русь


СРСР

Сою́з Радя́нських Соціалісти́чних Респу́блік (Sojúz Radjánsʹkyx Socialistýčnyx Respúblik)之首字母縮略詞。


Сараєво

Sarájevo (romanization)
Сара́єва (genitive)


Саудівська Аравія

Saúdivsʹka Arávija (romanization)
Сау́дівської Ара́вії (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Саудівська Аравія.wav

沙特阿拉伯，沙烏地阿拉伯


Сент-Люсія

Sent-Ljúsija (romanization)
Сент-Лю́сії (genitive)


Сербія

Sérbija (romanization)
Се́рбії (genitive)
се́рбський (relational adjective)


Сергій

Serhíj (romanization)
Сергі́я (genitive)
Сергі́ї (nominative plural)
Сергі́їв (genitive plural)

謝爾蓋， 源自拉丁语的男性人名，Serhiy，等價於英語Sergius


Скандинавія

借自拉丁語 Scandināvia。对比俄語 Скандина́вия (Skandinávija)、白俄羅斯語 Скандына́вія (Skandynávija)、波蘭語 Skandynawia。

Skandynávija (romanization)
Скандина́вії (genitive)
скандина́вський (relational adjective)


Скоп'є

斯科普里，史高比耶（北馬其頓首都）


Словенія

Slovénija (romanization)
Слове́нії (genitive)
слове́нський (relational adjective)


Сонячна система

Sónjačna systéma (romanization)
Со́нячної систе́ми (genitive)


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Союз Радянських Соціалістичних Республік.wav

蘇維埃社會主義共和國聯盟

zh-Союз_Радянських_Соціалістичних_Республік-uk-name-g55wLoLT


Сполучене Королівство

Spolúčene Korolívstvo (romanization)
Сполу́ченого Королі́вства (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Сполучене Королівство.wav

英國，大不列顛及北愛爾蘭聯合王國

zh-Сполучене_Королівство-uk-name-AamGAW7v


Східний Тимор

Sxídnyj Tymór (romanization)
Схі́дного Тимо́ру (genitive)
східнотимо́рський (relational adjective)


Сімферополь

Simferópolʹ (romanization)
Сімферо́поля (genitive)
сімферо́польський (relational adjective)

Uk-Сімферополь.ogg

辛菲羅波爾（克里米亞首都）


Таджикистан

Tadžykystán (romanization)
Таджикиста́ну (genitive)


Таїланд

Tajilánd (romanization)
Таїла́нда (genitive)


Токіо

Tókio (romanization)
токі́йський (relational adjective)


Туреччина

源自 туре́цьк- (turécʹk-，“土耳其的”) + -ина (-yna)。

Turéččyna (romanization)
Туре́ччини (genitive)

Туре́цька Респу́бліка

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）


Угорщина

Uhórščyna (romanization)
Уго́рщини (genitive)


Фоб

来自古希臘語 φόβος (phóbos，“惊恐”)，源自原始印歐語 *bʰegʷ-。біг (bih) 的同源對似詞。


Франція

Fráncija (romanization)
Фра́нції (genitive)
францу́зький (relational adjective)


Філіппіни

Filippíny (romanization)
Філіппі́н (genitive)


Фінляндія

Finljándija (romanization)
Фінля́ндії (genitive)
фінля́ндський (relational adjective)
фі́нський (relational adjective)


Харків

Xárkiv (romanization)
Ха́ркова (genitive)
ха́рківський (relational adjective)

哈爾科夫（位於烏克蘭的城市）


Христина

Xrystýna (romanization)
Христи́ни (genitive)
Христи́ни (nominative plural)
Христи́н (genitive plural)


Центральна Європа

Centrálʹna Jevrópa (romanization)
Центра́льної Євро́пи (genitive)


Чехословаччина

Čexoslováččyna (romanization)
Чехослова́ччини (genitive)
чехослова́цький (relational adjective)


Чорнобиль

Čornóbylʹ (romanization)
Чорно́биля (genitive)


Чорногорія

Čornohórija (romanization)
Чорного́рії (genitive)
чорного́рський (relational adjective)

黑山，蒙特內哥羅，蒙特尼哥羅


Швейцарія

Švejcárija (romanization)
Швейца́рії (genitive)
швейца́рський (relational adjective)


Швеція

Švécija (romanization)
Шве́ції (genitive)
шве́дський (relational adjective)


Шрі-Ланка

Šri-Lanká (romanization)
Шрі-Ланки́ (genitive)
шріланкі́йський (relational adjective)


Яків

Jákiv (romanization)
Я́кова (genitive)
Я́кови (nominative plural)
Я́ковів (genitive plural)


Янукович

Janukóvyč (romanization)
Януко́вича (genitive)
Януко́вичі (nominative plural)
Януко́вичів (genitive plural)

Uk-Янукович.oga


абревіатура

abreviatúra (romanization)
абревіату́ри (genitive)
абревіату́ри (nominative plural)
абревіату́р (genitive plural)


абсент

absént (romanization)
абсе́нту (genitive)
абсе́нти (nominative plural)
абсе́нтів (genitive plural)


абстракціонізм

abstrakcionízm (romanization)
абстракціоні́зму (genitive)


абіогенез

abiohenéz (romanization)
абіогене́зу (genitive)


австралійський

来自Австра́лія (Avstrálija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。对比俄語 австрали́йский (avstralíjskij)、白俄羅斯語 аўстралі́йскі (aŭstralíjski)、波蘭語 australijski。


австрійський

源自 А́встрія (Ávstrija) + -і́йський (-íjsʹkyj)。


автовантажник

avtovantážnyk (romanization)
автованта́жника (genitive)
автованта́жники (nominative plural)
автованта́жників (genitive plural)


автоматизація

借自法語 automatisation。同源词有俄語 автоматиза́ция (avtomatizácija)、白俄羅斯語 аўтаматыза́цыя (aŭtamatyzácyja)、波蘭語 automatyzacja。

avtomatyzácija (romanization)
автоматиза́ції (genitive)
автоматиза́ції (nominative plural)
автоматиза́цій (genitive plural)


автоматичний

来自автома́т (avtomát) + -и́чний (-ýčnyj)。对比俄語 автомати́ческий (avtomatíčeskij)、白俄羅斯語 аўтаматы́чны (aŭtamatýčny)、波蘭語 automatyczny。


авіабілет

aviabilét (romanization)
авіабіле́та (genitive)
авіабіле́ти (nominative plural)
авіабіле́тів (genitive plural)


авіаносець

avianósecʹ (romanization)
авіано́сця (genitive)
авіано́сці (nominative plural)
авіано́сців (genitive plural)


агресивний

来自法語 agressif，词尾加-ний (-nyj)。对比俄語 агресси́вный (agressívnyj)、白俄羅斯語 агрэсы́ўны (ahresýŭny)、波蘭語 agresywny。

ahresývnyj (romanization)
агреси́вно
агреси́вність (abstract-noun)

Uk-агресивний.ogg

好鬥，好戰的，侵略的，愛尋釁的


агресор

ahrésor (romanization)
агре́сора (genitive)
агре́сори (nominative plural)
агре́сорів (genitive plural)


агресія

借自法語 agression，来自拉丁語 aggressio，来自aggressus，aggredior (“接近，攻擊”)的過去分詞。对比俄語 агре́ссия (agréssija)、白俄羅斯語 агрэ́сія (ahrésija)、波蘭語 agresja。

ahrésija (romanization)
агре́сії (genitive)
агре́сії (nominative plural)
агре́сій (genitive plural)


академія

akadémija (romanization)
акаде́мії (genitive)
акаде́мії (nominative plural)
акаде́мій (genitive plural)

Uk-академія.ogg


акваріум

akvárium (romanization)
аква́ріума (genitive)
аква́ріуми (nominative plural)
аква́ріумів (genitive plural)


акціонер

借自法語 actionnaire。对比俄語 акционе́р (akcionér)、白俄羅斯語 акцыянер (akcyjanjer)。

akcionér (romanization)
акціоне́ра (genitive)
акціоне́ри (nominative plural)
акціоне́рів (genitive plural)
акціоне́рка (feminine)
акціоне́рний (relational adjective)


акція

派生自拉丁語 āctiō。对比俄語 а́кция (ákcija)、白俄羅斯語 а́кцыя (ákcyja)、波蘭語 akcja。

ákcija (romanization)
а́кції (genitive)
а́кції (nominative plural)
а́кцій (genitive plural)


албанський

алба́нець (albánecʹ) + -ський (-sʹkyj)

алба́нська мо́ва


але

来自中古烏克蘭語 але (ale)，алѣ (alě)，来自原始斯拉夫語 *a le。


алегорія

借自古希臘語 ἀλληγορία (allēgoría)。对比俄語 аллего́рия (allegórija)、白俄羅斯語 алего́рыя (aljehóryja)、波蘭語 alegoria。

alehórija (romanization)
алего́рії (genitive)
алего́рії (nominative plural)
алего́рій (genitive plural)
алегори́чний (relational adjective)


алергія

alerhíja (romanization)
алергі́ї (genitive)
алергі́ї (nominative plural)
алергі́й (genitive plural)


алюміній

aljumínij (romanization)
алюмі́нію (genitive)


амбіція

来自拉丁語 ambitiō。对比俄語 амби́ция (ambícija)、波蘭語 ambicja。

ambícija (romanization)
амбі́ції (genitive)
амбі́ції (nominative plural)
амбі́цій (genitive plural)
амбі́тний (relational adjective)
амбіці́йний (relational adjective)

Uk-амбіція.ogg


аналіз

análiz (romanization)
ана́лізу (genitive)
ана́лізи (nominative plural)
ана́лізів (genitive plural)


аналітик

来自拉丁語 analyticus，来自古希臘語 ἀναλυτικός (analutikós)。对比俄語 анали́тик (analítik)、波蘭語 analityk。

analítyk (romanization)
аналі́тика (genitive)
аналі́тики (nominative plural)
аналі́тиків (genitive plural)

分析家，分析者，分析師，分析員


англійка

anhlíjka (romanization)
англі́йки (genitive)
англі́йки (nominative plural)
англі́йок (genitive plural)
англі́єць (masculine)

Uk-англійка.ogg

англі́єць (anhlíjecʹ) 的陰性形：英國女子


англіканство

anhlikánstvo (romanization)
англіка́нства (genitive)


англіцизм

anhlicýzm (romanization)
англіци́зму (genitive)
англіци́зми (nominative plural)
англіци́змів (genitive plural)

英國英語，英式用語，英國特色


англієць

anhlíjecʹ (romanization)
англі́йця (genitive)
англі́йці (nominative plural)
англі́йців (genitive plural)
англі́йка (feminine)

Uk-англієць.ogg


анонімний

源自古希臘語 ᾰ̓νώνῠμος (ănṓnŭmos，“没有名字”)，来自ᾰ̓ν- (ăn-，“un-”)加ὄνῠμᾰ (ónŭmă)，ὄνομᾰ (ónomă，“名字”)的伊歐里斯和多利亞方言形式。对比俄語 анони́мный (anonímnyj)、白俄羅斯語 анані́мны (ananímny)。

anonímnyj (romanization)
аноні́мно
аноні́мність (abstract-noun)


антена

anténa (romanization)
анте́ни (genitive)
анте́ни (nominative plural)
анте́н (genitive plural)


антиамериканський

анти- (anty-) + американський (amerykansʹkyj)


антибіотик

antybiótyk (romanization)
антибіо́тика (genitive)
антибіо́тики (nominative plural)
антибіо́тиків (genitive plural)


антонім

借自法語 antonyme。对比俄語 анто́ним (antónim)、波蘭語 antonim。

antónim (romanization)
анто́німа (genitive)
анто́німи (nominative plural)
анто́німів (genitive plural)


антропологія

源自古希臘語 ἄνθρωπος (ánthrōpos)，词尾-ло́гія (-lóhija)来自古希臘語 -λογία (-logía)。对比俄語 антрополо́гия (antropológija)、白俄羅斯語 антрапало́гія (antrapalóhija)、波蘭語 antropologia.。

antropolóhija (romanization)
антрополо́гії (genitive)
антропологі́чний (relational adjective)


арабський

Uk-арабський.ogg

ара́бська мо́ва


арешт

aréšt (romanization)
аре́шту (genitive)
аре́шти (nominative plural)
аре́штів (genitive plural)


артилерія

artylérija (romanization)
артиле́рії (genitive)


археологія

借自德語 Archäologie，来自古希臘語 ἀρχαιολογία (arkhaiología，“古代傳說，歷史”)，来自ἀρχαῖος (arkhaîos，“原始的，古老的”)，词尾-ло́гія (-lóhija)来自古希臘語 -λογία (-logía)。对比俄語 археоло́гия (arxeológija)、白俄羅斯語 археало́гія (arxjealóhija)、波蘭語 archeologia。

arxeolóhija (romanization)
археоло́гії (genitive)
археологі́чний (relational adjective)


архітектор

arxitéktor (romanization)
архіте́ктора (genitive)
архіте́ктори (nominative plural)
архіте́кторів (genitive plural)
архіте́кторка (feminine)


архітектура

源自拉丁語 architectūra，来自古希臘語 ἀρχιτέκτων (arkhitéktōn)。与俄語 архитекту́ра (arxitektúra)、白俄羅斯語 архітэкту́ра (arxitektúra)、波蘭語 architektura。

arxitektúra (romanization)
архітекту́ри (genitive)
архітекту́ри (nominative plural)
архітекту́р (genitive plural)
архітекту́рний (relational adjective)

Uk-архітектура.ogg


архієпископ

arxijepýskop (romanization)
архієпи́скопа (genitive)
архієпи́скопи (nominative plural)
архієпи́скопів (genitive plural)
архієпи́скопський (relational adjective)


астероїд

asterójid (romanization)
астеро́їда (genitive)
астеро́їди (nominative plural)
астеро́їдів (genitive plural)
астеро́їдний (relational adjective)


астрологія

astrolóhija (romanization)
астроло́гії (genitive)


астрономія

astronómija (romanization)
астроно́мії (genitive)


афаліна

afalína (romanization)
афалі́ни (genitive)
афалі́ни (nominative plural)
афалі́н (genitive plural)


афіша

借自法語 affiche。对比俄語 афи́ша (afíša)、波蘭語 afisz。

afíša (romanization)
афі́ші (genitive)
афі́ші (nominative plural)
афі́ш (genitive plural)


бавовна

来自德語 Baumwolle。对比波蘭語 bawełna、捷克語 bavlna。

bavóvna (romanization)
баво́вни (genitive)
баво́вняний (relational adjective)
бавовня́ний (relational adjective)

Uk-бавовна.ogg


багато

baháto (romanization)
бі́льше (comparative)
більш (comparative)
найбі́льше (superlative)
найбі́льш (superlative)


багатокутник

багато- (bahato-，“多-”) + кут (kut，“角”) + -ник (-nyk)

bahatokútnyk (romanization)
багатоку́тника (genitive)
багатоку́тники (nominative plural)
багатоку́тників (genitive plural)


багатомовний

bahatomóvnyj (romanization)
багатомо́вність (abstract-noun)

Uk-багатомовний.ogg

同類詞：двомо́вний (dvomóvnyj)、одномо́вний (odnomóvnyj)


багаторічний

багато- (bahato-，“多”) + рік (rik，“年”) + -ний (-nyj)


багатство

来自原始斯拉夫語 *bogatьstvo，或来自бага́тий (bahátyj) + -ство (-stvo)。

bahátstvo (romanization)
бага́тства (genitive)
бага́тства (nominative plural)
бага́тств (genitive plural)

Uk-багатство.ogg


бажання

bažánnja (romanization)
бажа́ння (genitive)
бажа́ння (nominative plural)
бажа́нь (genitive plural)

Uk-бажання.ogg


бажати

bažáty (romanization)
побажа́ти (perfective)


база даних

báza dányx (romanization)
ба́зи да́них (genitive)
ба́зи да́них (nominative plural)
ба́з да́них (genitive plural)


бактерія

来自拉丁語 bacterium，来自古希臘語 βακτήριον (baktḗrion)。对比俄語 бакте́рия (baktérija)、白俄羅斯語 бактэ́рыя (baktéryja), 波蘭語 bakteria。

baktérija (romanization)
бакте́рії (genitive)
бакте́рії (nominative plural)
бакте́рій (genitive plural)
бактеріа́льний (relational adjective)


банківський рахунок

bánkivsʹkyj raxúnok (romanization)
ба́нківського раху́нку (genitive)
ба́нківські раху́нки (nominative plural)
ба́нківських раху́нків (genitive plural)


барельєф

借自法語 bas-relief。对比俄語 барелье́ф (barelʹjéf)、白俄羅斯語 барэлье́ф (barelʹjéf)。

barelʹjéf (romanization)
барельє́фа (genitive)
барельє́фи (nominative plural)
барельє́фів (genitive plural)
барельє́фний (relational adjective)


батьківщина

bátʹkivščyna (romanization)
batʹkivščýna (romanization)
ба́тьківщини (genitive)
батьківщи́ни (genitive)
ба́тьківщини (nominative plural)
батьківщи́ни (nominative plural)
ба́тьківщин (genitive plural)
батьківщи́н (genitive plural)


батьківщина

bátʹkivščyna (romanization)
ба́тьківщини (genitive)
ба́тьківщини (nominative plural)
ба́тьківщин (genitive plural)


бджільництво

源自 бджільни́к (bdžilʹnýk，“養蜂人”) + -цтво (-ctvo)。

bdžilʹnýctvo (romanization)
бджільни́цтва (genitive)

Uk-бджільництво.ogg


безволосий

来自без- (bez-) + во́лос (vólos，“毛”) + -ий (-yj)。对比俄語 безволо́сый (bezvolósyj)、白俄羅斯語 безвало́сы (bjezvalósy)、波蘭語 bezwłosy、捷克語 bezvlasý。


безвідповідальний

без- (bez-) + відповідальний (vidpovidalʹnyj，“負責任的”)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-безвідповідальний.wav


безпека

bezpéka (romanization)
безпе́ки (genitive)
безпе́ки (nominative plural)
безпе́к (genitive plural)

Uk-безпека.ogg


безпечний

来自波蘭語 bezpieczny。等價於 безпе́ка (bezpéka) + -ний (-nyj)

Uk-безпечний.ogg


безробітний

来自без- (bez-) + робо́та (robóta) + -ний (-nyj)。与俄語 безрабо́тный (bezrabótnyj)和波蘭語 bezrobotny同源。


безробіття

来自без- (bez-) + робо́та f (robóta，“工作”) + -ття (-ttja)。

bezrobíttja (romanization)
безробі́ття (genitive)


безсмертний

безсме́ртя (bezsmértja，“不朽”) + -ний (-nyj)。对比俄語 бессме́ртный (bessmértnyj)、白俄羅斯語 бессмяро́тны (bjessmjarótny)。

Uk-безсмертний.ogg


безсмертя

来自без- (bez-，“没有”) + смерть (smertʹ，“死亡”) + -я (-ja)。与俄語 бессме́ртие (bessmértije)同源。

bezsmértja (romanization)
безсме́ртя (genitive)

Uk-безсмертя.ogg


безцінний

来自без- (bez-) + ціна́ (ciná，“價錢”) + -ний (-nyj)。对比俄語 бесце́нный (bescénnyj)、白俄羅斯語 бясцэ́нны (bjascénny)、波蘭語 bezcenny。

bezcínnyj (romanization)
безці́нність (abstract-noun)


безіменний

来自原始斯拉夫語 *bezimenьnъ。

Uk-безіменний.ogg


близько

blýzʹko (romanization)
бли́жче (comparative)
найбли́жче (superlative)

Uk-близько.ogg


бліцкриг

blickrýh (romanization)
бліцкри́гу (genitive)
бліцкри́ги (nominative plural)
бліцкри́гів (genitive plural)
бліцкри́говий (relational adjective)


бобер

继承自原始斯拉夫語 *bobrъ。

bobér (romanization)
бобра́ (genitive)
бобри́ (nominative plural)
бобрі́в (genitive plural)


бобер

继承自原始斯拉夫語 *bobrъ。


болгарський

болга́рська мо́ва


бондар

来自早期бо́днар (bódnar)，来自бо́дня (bódnja) + -ар (-ar)。

bóndar (romanization)
бо́ндаря (genitive)
бо́ндарі (nominative plural)
бо́ндарів (genitive plural)
бо́ндарський (relational adjective)
бонда́рський (relational adjective)
бонда́рний (relational adjective)
бо́ндарів (relational adjective)


борг

来自波蘭語 borg，来自德語 Borg。取代了烏克蘭語 довг (dovh)。

borh (romanization)
бо́ргу (genitive)
борги́ (nominative plural)
боргі́в (genitive plural)


боржник

boržnýk (romanization)
боржника́ (genitive)
боржники́ (nominative plural)
боржникі́в (genitive plural)
боржни́ця (feminine)


боротися

继承自古東斯拉夫語 боротися (borotisja，“打仗”)。同源词有俄語 боро́ться (borótʹsja)、白俄羅斯語 баро́цца (barócca)。

borótysja (romanization)
поборо́тися (perfective)

Uk-боротися.ogg


босоніж

Uk-босоніж.ogg

босоні́ж（非標準）：音頻


брехати

来自原始斯拉夫語 *brexati，可能来自原始印歐語 *bʰerk-，来自*bʰer-。
与白俄羅斯語 брахаць (braxacʹ)、俄語 брехать (brexatʹ)、斯洛伐克語 brechat'同源。

brexáty (romanization)
збреха́ти (perfective)

Uk-брехати.ogg


брижа

brýža (romanization)
бри́жі (genitive)
бри́жі (nominative plural)
бри́жів (genitive plural)
бриж (genitive plural)


британський

来自Брита́нія (Brytánija) + -ський (-sʹkyj)。对比俄語 брита́нский (británskij)、白俄羅斯語 брыта́нскі (brytánski)。


брова

来自古東斯拉夫語 бръвь (brŭvĭ)，来自原始斯拉夫語 *bry。

brová (romanization)
брови́ (genitive)
бро́ви (nominative plural)
брів (genitive plural)


броварня

брова́р (brovár，“釀酒師，釀酒廠”) + -ня (-nja)

brovárnja (romanization)
брова́рні (genitive)
брова́рні (nominative plural)
брова́рень (genitive plural)


бруд

来自原始斯拉夫語 *brudъ。

brud (romanization)
бру́ду (genitive)
бру́ди (nominative plural)
бру́дів (genitive plural)


брудний

借自波蘭語 brudny。

Uk-брудний.ogg


брусниця

brusnýcja (romanization)
брусни́ці (genitive)
брусни́ці (nominative plural)
брусни́ць (genitive plural)


брід

来自原始斯拉夫語 *brodъ。

brid (romanization)
бро́ду (genitive)
бро́ди (nominative plural)
бро́дів (genitive plural)


будівництво

будівни́к (budivnýk) + -цтво (-ctvo)。對照波蘭語 budownictwo。

budivnýctvo (romanization)
будівни́цтва (genitive)
будівни́цтва (nominative plural)
будівни́цтв (genitive plural)

Uk-будівництво.ogg


будівництво

budivnýctvo (romanization)
будівни́цтва (genitive)

Uk-будівництво.ogg


бузок

buzók (romanization)
бузку́ (genitive)
бузка́ (genitive)
бузки́ (nominative plural)
бузкі́в (genitive plural)
бузко́вий (relational adjective)


букініст

来自法語 bouquiniste。同源词有白俄羅斯語 букіні́ст (bukiníst)、俄語 букини́ст (bukiníst)和格魯吉亞語 ბუკინისტი (buḳinisṭi)。

bukiníst (romanization)
букіні́ста (genitive)
букіні́сти (nominative plural)
букіні́стів (genitive plural)


бур'ян

对比斯洛伐克語 burina和羅馬尼亞語 buruiană，来自原始斯拉夫語 *burьjanъ。

burʺján (romanization)
бур'яну́ (genitive)
бур'яни́ (nominative plural)
бур'яні́в (genitive plural)


бурулька

burúlʹka (romanization)
буру́льки (genitive)
буру́льки (nominative plural)
буру́льок (genitive plural)

Uk-бурулька.ogg


буряк

对比波蘭語 burak，源自拉丁語 borrago (“琉璃苣”)。

burják (romanization)
буряка́ (genitive)
буряки́ (nominative plural)
бурякі́в (genitive plural)


бути

来自古東斯拉夫語 бꙑти (byti)，来自原始斯拉夫語 *byti。不定式和过去时中的u可能是受将来时影响。对比俄語 быть (bytʹ)。

現在時省略本词。不过第三人稱單數偶爾用“є”，表示佔有或定義或強調。

要表示A=B，現在時省略本词，可以使用—，例如：мій брат — вчи́тель ― mij brat — včýtelʹ ― 我哥哥是老師

主語是代詞時不使用“—”，例如：я студе́нт ― ja studént ― 我是一名學生

現在時省略本词表示主語起名词性谓语的作用：вона́ вродли́ва ― voná vrodlýva ― 她很漂亮

У ме́не є пита́ння

Він був до́бре відо́мий на ба́тьківщині.


бюрократія

借自法語 bureaucratie。对比俄語 бюрокра́тия (bjurokrátija)、白俄羅斯語 бюракра́тыя (bjurakrátyja)、波蘭語 biurokracja。

bjurokrátija (romanization)
бюрокра́тії (genitive)
бюрократи́чний (relational adjective)


біг

来自原始斯拉夫語 *běgъ，源自原始印歐語 *bʰegʷ-。Фоб (Fob) 的同源對似詞。

bih (romanization)
бі́гу (genitive)
бігови́й (relational adjective)


біг

来自原始斯拉夫語 *bogъ。

bih (romanization)
бо́га (genitive)
боги́ (nominative plural)
богі́в (genitive plural)

бог (boh)的另一種拼寫法


бідний

来自原始斯拉夫語 *bědьnъ。

bídnyj (romanization)
бідні́ший (comparative)


біднота

来自бі́дний (bídnyj) + -ота (-ota)。对比俄語 беднота́ (bednotá)、白俄羅斯語 бедната́ (bjednatá)、波蘭語 biedota。

bidnóta (romanization)
bidnotá (romanization)
бідно́ти (genitive)
бідноти́ (genitive)

Uk-біднота.ogg

音頻 (бідно́та)


біднота

bidnotá (romanization)
бідноти́ (genitive)

Uk-біднота.ogg

音頻 (бідно́та)


біженець

bíženecʹ (romanization)
бі́женця (genitive)
бі́женці (nominative plural)
бі́женців (genitive plural)
бі́женка (feminine)
бі́женський (relational adjective)

Uk-біженець.ogg


бізон

bizón (romanization)
бізо́на (genitive)
бізо́ни (nominative plural)
бізо́нів (genitive plural)


білок

bilók (romanization)
білка́ (genitive)
білки́ (nominative plural)
білкі́в (genitive plural)
білко́вий (relational adjective)


білок

бі́лка (bílka) 的屬格/賓格複數


білоруський

Бі́ла Ру́сь (Bíla Rúsʹ) + -ський (-sʹkyj)

білору́ська мо́ва


більш

більш通常用於構成形容詞和副詞的迂说法最高级，而бі́льше通常用于修饰動詞。

бага́то (baháto)的比較級：更

Цей регіо́н набага́то більш промисло́вий.

這個地區的工業化程度更高。


більшість

бі́льший (bílʹšyj) + -ість (-istʹ)

bílʹšistʹ (romanization)
бі́льшості (genitive)
бі́льшости (genitive)

Uk-більшість.ogg


бінокль

binóklʹ (romanization)
біно́кля (genitive)
біно́клі (nominative plural)
біно́клів (genitive plural)


біографія

借自法語 biographie，来自拉丁語 biographia，来自古希臘語 βίος (bíos，“生命”) + γράφω (gráphō，“写”)。

biohráfija (romanization)
біогра́фії (genitive)
біогра́фії (nominative plural)
біогра́фій (genitive plural)

Uk-біографія.ogg


біолог

借自法語 biologue。也可分析为біо(ло́гія) (bio(lóhija)) + -лог (-loh)。对比俄語 био́лог (biólog)、白俄羅斯語 біёлаг (bijólah)、波蘭語 biolog。

bióloh (romanization)
біо́лога (genitive)
біо́логи (nominative plural)
біо́логів (genitive plural)
біологи́ня (feminine)


бісексуальність

来自бісексуа́льний (biseksuálʹnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 бисексуа́льность (biseksuálʹnostʹ)、白俄羅斯語 бісэксуа́льнасць (biseksuálʹnascʹ)。

biseksuálʹnistʹ (romanization)
бісексуа́льності (genitive)
бісексуа́льности (genitive)


вагітний

Uk-вагітний.ogg


вагітність

вагі́тний (vahítnyj，“怀孕的”) + -ість (-istʹ，构成名词的后缀)。

vahítnistʹ (romanization)
вагі́тності (genitive)
вагі́тности (genitive)
вагі́тності (nominative plural)
вагі́тностей (genitive plural)

Uk-вагітність.ogg


важкий

与白俄羅斯語 ва́жкі (vážki)同源。

važkýj (romanization)
ва́жчий (comparative)
найва́жчий (superlative)
ва́жко
ва́жкість (abstract-noun)


важіль

vážilʹ (romanization)
ва́желя (genitive)
ва́желі (nominative plural)
ва́желів (genitive plural)


варити

来自原始斯拉夫語 *variti，来自原始印歐語 *wer- (“烧”)。


варіант

variánt (romanization)
варіа́нта (genitive)
варіа́нти (nominative plural)
варіа́нтів (genitive plural)

Uk-варіант.ogg


вбивство

vbývstvo (romanization)
вби́вства (genitive)
вби́вства (nominative plural)
вбивств (genitive plural)

Uk-вбивство.ogg


ввічливий

vvíčlyvyj (romanization)
вві́чливо
вві́чливість (abstract-noun)

Uk-ввічливий.ogg

че́мний

斯文的，有禮貌的，客氣的

невві́чливий

斯文的，有禮貌的，客氣的

нече́мний

斯文的，有禮貌的，客氣的

斯文的，有禮貌的，客氣的


вголос

в (v) + го́лос (hólos) 的合寫。


вдячний

Uk-вдячний.ogg


великодушний

Uk-великодушний.ogg


венеціанський

可能来自意大利語 veneziano + -ський (-sʹkyj)。对比俄語 венециа́нский (veneciánskij)、白俄羅斯語 венецыя́нскі (vjenjecyjánski)。


верхній

来自原始斯拉夫語 *vьrхьnъ。

Uk-верхній.ogg


верховний суд

verxóvnyj súd (romanization)
верхо́вного су́ду (genitive)
верхо́вні суди́ (nominative plural)
верхо́вних суді́в (genitive plural)


веселий

来自原始斯拉夫語 *veselъ。

Uk-веселий.ogg


вестернізація

借自英語 westernization。對照俄語 вестерниза́ция (vesternizácija)。

vesternizácija (romanization)
вестерніза́ції (genitive)
вестерніза́ції (nominative plural)
вестерніза́цій (genitive plural)


весільна сукня

vesílʹna súknja (romanization)
весі́льної су́кні (genitive)
весі́льні су́кні (nominative plural)
весі́льних су́конь (genitive plural)


вечірка

večírka (romanization)
вечі́рки (genitive)
вечі́рки (nominative plural)
вечі́рок (genitive plural)

Uk-вечірка.ogg


взаємний

来自原始斯拉夫語 *ѵъ + *zajьmъ + -ний (-nyj)。与俄語 взаи́мный (vzaímnyj)、白俄羅斯語 узае́мны (uzajémny)、波蘭語 wzajemny同源。

vzajémnyj (romanization)
взає́мно
взає́мність (abstract-noun)

Uk-взаємний.ogg


взуття

来自взу́ти (vzúty，“穿鞋”) + -ття́ (-ttjá)。

vzuttjá (romanization)
взуття́ (genitive)
взуттє́вий (relational adjective)
взуттьови́й (relational adjective)


вибирати

来自ви- (vy-) + -бира́ти (-byráty)。对比俄語 выбира́ть (vybirátʹ)、白俄羅斯語 выбіра́ць (vybirácʹ)、波蘭語 wybierać。

vybyráty (romanization)
ви́брати (perfective)

Uk-вибирати.ogg


вибух

ви́бухнути (výbuxnuty) 的動詞派生詞。对比白俄羅斯語 вы́бух (výbux)、波蘭語 wybuch、捷克語 výbuch。

výbux (romanization)
ви́буху (genitive)
ви́бухи (nominative plural)
ви́бухів (genitive plural)
вибухо́вий (relational adjective)


виглядати

vyhljadáty (romanization)
ви́глянути (perfective)

Uk-виглядати.ogg


видання

vydannjá (romanization)
видання́ (genitive)


видатний

ви́датися (výdatysja) + -ний (-nyj)，可能受波蘭語 wydatny影响。

vydatnýj (romanization)
вида́тність (abstract-noun)

Uk-видатний.ogg


визначати

vyznačáty (romanization)
ви́значити (perfective)

Uk-визначати.ogg


викидень

来自ви́кид (výkyd) + -ень (-enʹ)。

výkydenʹ (romanization)
ви́кидня (genitive)
ви́кидні (nominative plural)
ви́киднів (genitive plural)


виклик

ви́кликати (výklykaty) 的動詞派生詞。

výklyk (romanization)
ви́клику (genitive)
ви́клики (nominative plural)
ви́кликів (genitive plural)


виконувати

vykónuvaty (romanization)
ви́конати (perfective)

Uk-виконувати.ogg


використовувати

vykorystóvuvaty (romanization)
ви́користати (perfective)

Uk-використовувати.ogg


вим'я

来自原始斯拉夫語 *vymę。

výmʺja (romanization)
ви́м'я (genitive)
ви́мені (genitive)
ви́м'я (nominative plural)
ви́м'їв (genitive plural)


вимагати

来自ви- (vy-) + могти́ (mohtý) + -ати (-aty)。对比俄語 вымога́ть (vymogátʹ)、白俄羅斯語 вымага́ць (vymahácʹ)、波蘭語 wymagać。

Uk-вимагати.ogg


винахід

винахо́дити (vynaxódyty) 的動詞派生詞。

výnaxid (romanization)
ви́находу (genitive)
ви́находи (nominative plural)
ви́находів (genitive plural)

Uk-винахід.ogg


виникати

来自ви- (vy-) + ника́ти 非完 (nykáty)。对比白俄羅斯語 выніка́ць (vynikácʹ)、波蘭語 wynikać。

vynykáty (romanization)
ви́никнути (perfective)

Uk-виникати.ogg


винятковий

来自ви́няток (výnjatok，“異常”) + -о́вий (-óvyj)。与波蘭語 wyjątkowy同源。

Uk-винятковий.ogg

異常的，超常的，特異的，非凡的，特殊的


виняток

来自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。与白俄羅斯語 вы́нятак (výnjatak)、波蘭語 wyjątek同源。

výnjatok (romanization)
ви́нятку (genitive)
ви́нятки (nominative plural)
ви́нятків (genitive plural)
винятко́вий (relational adjective)

Uk-виняток.ogg


вираз

ви́разити (výrazyty，“表达”) 的動詞派生詞。

výraz (romanization)
ви́разу (genitive)
ви́рази (nominative plural)
ви́разів (genitive plural)

ви́слів

措辞，表达方式（俗語或成語）

措辞，表达方式（俗語或成語）


виробництво

vyrobnýctvo (romanization)
виробни́цтва (genitive)
виробни́цтва (nominative plural)
виробни́цтв (genitive plural)

Uk-виробництво.ogg


вирощувати

vyróščuvaty (romanization)
ви́ростити (perfective)

Uk-вирощувати.ogg

收留，撫養，養育，種植，飼養


вислів

výsliv (romanization)
ви́слову (genitive)
ви́слови (nominative plural)
ви́словів (genitive plural)

ви́раз

措辭，表達方式（俗語或成語）

措辭，表達方式（俗語或成語）


виставка

来自 ви́став(ити) (výstav(yty)) + -ка (-ka). 对比 俄語 вы́ставка (výstavka), 白俄羅斯語 вы́стаўка (výstaŭka), 波蘭語 wystawka。

výstavka (romanization)
ви́ставки (genitive)
ви́ставки (nominative plural)
ви́ставок (genitive plural)
виставко́вий (relational adjective)

Uk-виставка.ogg


виступ

výstup (romanization)
ви́ступу (genitive)
ви́ступи (nominative plural)
ви́ступів (genitive plural)


висіти

来自古東斯拉夫語 висѣти (visěti)，来自原始斯拉夫語 *visěti。

výsity (romanization)
vysíty (romanization)

音頻 (ви́сіти)


вити

来自原始斯拉夫語 *viti。


витратити

výtratyty (romanization)
витрача́ти (imperfective)
витра́чувати (imperfective)

Uk-витратити.ogg


влада

vláda (romanization)
вла́ди (genitive)
вла́ди (nominative plural)
влад (genitive plural)


внесок

vnésok (romanization)
вне́ску (genitive)
вне́ски (nominative plural)
вне́сків (genitive plural)


внутрішній

源自原始斯拉夫語 *vъnǫtrьnъ。

Uk-внутрішній.ogg


вогнище

vóhnyšče (romanization)
во́гнища (genitive)
во́гнища (nominative plural)
во́гнищ (genitive plural)


водень

vódenʹ (romanization)
во́дню (genitive)
водне́вий (relational adjective)


водне поло

vódne pólo (romanization)
во́дного по́ло (genitive)


водоспад

来自вода́ (vodá) + -о- (-o-) + спад (spad)。对比白俄羅斯語 вадаспа́д (vadaspád)、波蘭語 wodospad。

vodospád (romanization)
водоспа́ду (genitive)
водоспа́ди (nominative plural)
водоспа́дів (genitive plural)

Uk-водоспад.ogg


водій

vodíj (romanization)
водія́ (genitive)
водії́ (nominative plural)
водії́в (genitive plural)


вологий

Uk-вологий.ogg


володіти

volodíty (romanization)
заволоді́ти (perfective)

Uk-володіти.ogg

抱有，具有，所有，具備，擁有


ворожий

во́рог (vóroh，“敌人”) + -ий (-yj)。

Uk-ворожий.ogg


ворожість

voróžistʹ (romanization)
воро́жості (genitive)
воро́жости (genitive)

Uk-ворожість.ogg


ворота

繼承自原始斯拉夫語 *vorta。


восьмий

来自原始斯拉夫語 *osmъ。

Uk-восьмий.ogg


воєнний

Uk-воєнний.ogg


воєнний стан

vojénnyj stan (romanization)
воє́нного ста́ну (genitive)
воє́нні ста́ни (nominative plural)
воє́нних ста́нів (genitive plural)


впевненість

vpévnenistʹ (romanization)
впе́вненості (genitive)
впе́внености (genitive)


впливовий

Uk-впливовий.ogg


враження

vrážennja (romanization)
вра́ження (genitive)
вра́ження (nominative plural)
вра́жень (genitive plural)

Uk-враження.ogg


вторгнення

vtórhnennja (romanization)
вто́ргнення (genitive)
вто́ргнення (nominative plural)
вто́ргнень (genitive plural)

Uk-вторгнення.ogg

侵占，佔領，侵略，入侵，侵入


втрата

vtráta (romanization)
втра́ти (genitive)
втра́ти (nominative plural)
втрат (genitive plural)


втручання

vtručánnja (romanization)
втруча́ння (genitive)
втруча́ння (nominative plural)
втруча́нь (genitive plural)

Uk-втручання.ogg


вуглевод

vuhlevód (romanization)
вуглево́ду (genitive)
вуглево́ди (nominative plural)
вуглево́дів (genitive plural)
вуглево́дний (relational adjective)


вуглець

来自вугілля (vuhillja) + -ець (-ecʹ)。对比俄語 углерод (uglerod)和白俄羅斯語 вугляро́д (vuhljaród)。

vuhlécʹ (romanization)
вуглецю́ (genitive)
вуглеце́вий (relational adjective)


вугор

来自原始斯拉夫語 *ǫgořь。

vuhór (romanization)
вугра́ (genitive)
вугри́ (nominative plural)
вугрі́в (genitive plural)


вугілля

来自古東斯拉夫語 оугль (uglĭ)，来自原始斯拉夫語 *ǫglь。

vuhíllja (romanization)
вугі́лля (genitive)
вугі́лля (nominative plural)
вугі́ллів (genitive plural)

Uk-вугілля.ogg


вуж

繼承自古東斯拉夫語 ѫжь (ǫžĭ)，來自原始斯拉夫語 *ǫžь，來自原始波羅的-斯拉夫語 *ángis，來自原始印歐語 *h₂éngʷʰis。

vuž (romanization)
вужа́ (genitive)
вужі́ (nominative plural)
вужі́в (genitive plural)


вуздечка

vuzdéčka (romanization)
вузде́чки (genitive)
вузде́чки (nominative plural)
вузде́чок (genitive plural)

Uk-вуздечка.ogg


вулик

vúlyk (romanization)
ву́лика (genitive)
ву́лики (nominative plural)
ву́ликів (genitive plural)


вульва

借自拉丁語 vulva。

vúlʹva (romanization)
ву́льви (genitive)
ву́льви (nominative plural)
вульв (genitive plural)


вхід

与俄語 вход (vxod)同源。

vxid (romanization)
вхо́ду (genitive)
вхо́ди (nominative plural)
вхо́дів (genitive plural)

вхід заборо́нено

безкошто́вний вхід до музе́ю по понеді́лках

bezkoštóvnyj vxid do muzéju po ponedílkax


вівтар

vívtar (romanization)
vivtár (romanization)
ві́втаря (genitive)
вівта́ря (genitive)
ві́втарі (nominative plural)
вівта́рі (nominative plural)
ві́втарів (genitive plural)
вівта́рів (genitive plural)
ві́втарний (relational adjective)
вівта́рний (relational adjective)


відвідувач

vidvíduvač (romanization)
відві́дувача (genitive)
відві́дувачі (nominative plural)
відві́дувачів (genitive plural)
відві́дувачка (feminine)

Uk-відвідувач.ogg


віддалити

来自від- (vid-) + дали́ти (dalýty)。对比俄語 отдали́ть (otdalítʹ)、白俄羅斯語 аддалі́ць (addalícʹ)、波蘭語 oddalić.

viddalýty (romanization)
віддаля́ти (imperfective)


відкладати

来自відклад- (vidklad-) + -а́ти (-áty)。对比俄語 откла́дывать (otkládyvatʹ)、波蘭語 odkładać.

vidkladáty (romanization)
відкла́сти (perfective)

Uk-відкладати.ogg


відкриття

vidkryttjá (romanization)
відкриття́ (genitive)
відкриття́ (nominative plural)
відкритті́в (genitive plural)

Uk-відкриття.ogg


відмова

відмо́вити (vidmóvyty) 的動詞派生詞。对比波蘭語 odmowa。

vidmóva (romanization)
відмо́ви (genitive)
відмо́ви (nominative plural)
відмо́в (genitive plural)

Uk-відмова.ogg


відносини

vidnósyny (romanization)
відно́син (genitive)

Uk-відносини.ogg


відображати

vidobražáty (romanization)
відобрази́ти (perfective)

Uk-відображати.ogg


відомий

vidómyj (romanization)
відо́мо
відо́мість (abstract-noun)

Uk-відомий.ogg


відповідальний

Uk-відповідальний.ogg


відповідальність

vidpovidálʹnistʹ (romanization)
відповіда́льності (genitive)
відповіда́льности (genitive)

Uk-відповідальність.ogg


відповідний

来自ві́дповідь (vídpovidʹ) + -ний (-nyj)。

Uk-відповідний.ogg


відпочинок

vidpočýnok (romanization)
відпочи́нку (genitive)

Uk-відпочинок.ogg


відпустка

vidpústka (romanization)
відпу́стки (genitive)
відпу́стки (nominative plural)
відпу́сток (genitive plural)
відпустко́вий (relational adjective)

Uk-відпустка.ogg


відро

vidró (romanization)
відра́ (genitive)
ві́дра (nominative plural)
ві́дер (genitive plural)


відсоток

vidsótok (romanization)
відсо́тка (genitive)
відсо́тки (nominative plural)
відсо́тків (genitive plural)
відсо́тковий (relational adjective)

Uk-відсоток.ogg

ві́сім відсо́тків


відсутній

vidsútnij (romanization)
відсу́тність (abstract-noun)

Uk-відсутній.ogg


відсутність

відсу́тній (vidsútnij，“缺席的”) + -ість (-istʹ)

vidsútnistʹ (romanization)
відсу́тності (genitive)
відсу́тности (genitive)

Uk-відсутність.ogg


відчуття

来自відчу́ти 完 (vidčúty，“感觉”) + -ття (-ttja)。对比波蘭語 odczucie。

vidčuttjá (romanization)
відчуття́ (genitive)
відчуття́ (nominative plural)
відчутті́в (genitive plural)

Uk-відчуття.ogg

відчу́ти 完 (vidčúty) 的動詞性名詞


віза

víza (romanization)
ві́зи (genitive)
ві́зи (nominative plural)
віз (genitive plural)
ві́зовий (relational adjective)


вік

vik (romanization)
ві́ку (genitive)
віки́ (nominative plural)
вікі́в (genitive plural)


вік

来自原始斯拉夫語 *věkъ。


віл

来自原始斯拉夫語 *volъ。

vil (romanization)
вола́ (genitive)
воли́ (nominative plural)
волі́в (genitive plural)


вільний час

vílʹnyj čas (romanization)
ві́льного ча́су (genitive)
ві́льні часи́ (nominative plural)
ві́льних часі́в (genitive plural)

空閑，閑空，閑暇，餘暇，餘閑


віра

来自原始斯拉夫語 *věra

víra (romanization)
ві́ри (genitive)
ві́ри (nominative plural)
вір (genitive plural)


вірити

víryty (romanization)
пові́рити (perfective)


віртуальна реальність

virtuálʹna reálʹnistʹ (romanization)
віртуа́льної реа́льності (genitive)
віртуа́льної реа́льности (genitive)
віртуа́льні реа́льності (nominative plural)
віртуа́льних реа́льностей (genitive plural)

zh-віртуальна_реальність-uk-noun-G49MraIE


віртуальний

Uk-віртуальний.ogg


вірус

vírus (romanization)
ві́русу (genitive)
ві́руси (nominative plural)
ві́русів (genitive plural)
ві́русний (relational adjective)


вірш

virš (romanization)
ві́рша (genitive)
вірші́ (nominative plural)
вірші́в (genitive plural)


вісь

visʹ (romanization)
о́сі (genitive)
о́сі (nominative plural)
осе́й (genitive plural)


вісімдесят

Uk-вісімдесят.ogg


вісімнадцять

Uk-вісімнадцять.ogg


вісімсот

Uk-вісімсот.ogg


вітамін

vitamín (romanization)
вітамі́ну (genitive)
вітамі́ни (nominative plural)
вітамі́нів (genitive plural)


вітати

vitáty (romanization)
привіта́ти (perfective)


вічний

víčnyj (romanization)
ві́чно
ві́чність (abstract-noun)


вічність

víčnistʹ (romanization)
ві́чності (genitive)
ві́чности (genitive)


галявина

haljávyna (romanization)
галя́вини (genitive)
галя́вини (nominative plural)
галя́вин (genitive plural)


гаманець

hamanécʹ (romanization)
гаманця́ (genitive)
гаманці́ (nominative plural)
гаманці́в (genitive plural)
гаманце́вий (relational adjective)
гама́нчик (diminutive)

Uk-гаманець.ogg


гарантувати

Uk-гарантувати.ogg


гарантія

harántija (romanization)
гара́нтії (genitive)
гара́нтії (nominative plural)
гара́нтій (genitive plural)

Uk-гарантія.ogg


гармонія

harmónija (romanization)
гармо́нії (genitive)
гармо́нії (nominative plural)
гармо́ній (genitive plural)
гармоні́йний (relational adjective)

Uk-гармонія.ogg


гачек

来自捷克語 háček。

háček (romanization)
га́чека (genitive)
га́чеки (nominative plural)
га́чеків (genitive plural)


геморой

hemorój (romanization)
геморо́ю (genitive)


генеалогія

henealóhija (romanization)
генеало́гії (genitive)
генеало́гії (nominative plural)
генеало́гій (genitive plural)
генеалогі́чний (relational adjective)

Uk-генеалогія.ogg


геометрія

来自古希臘語 γεωμετρία (geōmetría)。

heométrija (romanization)
геоме́трії (genitive)


геофізика

来自гео- (heo-) + фі́зика (fízyka)。对比俄語 геофи́зика (geofízika)、白俄羅斯語 геафі́зіка (hjeafízika)、波蘭語 geofizyka。

heofízyka (romanization)
геофі́зики (genitive)
геофізи́чний (relational adjective)


геофізика

геофі́зик (heofízyk) 的屬格/賓格單數


гетьман

hétʹman (romanization)
ге́тьмана (genitive)
ге́тьмани (nominative plural)
ге́тьманів (genitive plural)


глаголиця

hlahólycja (romanization)
глаго́лиці (genitive)


глибокий

来自原始斯拉夫語 *glǫbokъ。

hlybókyj (romanization)
гли́бший (comparative)
найгли́бший (superlative)
гли́боко
глибо́ко
глибина́ (abstract-noun)

Uk-глибокий.ogg


глобалізація

hlobalizácija (romanization)
глобаліза́ції (genitive)
глобаліза́ції (nominative plural)
глобаліза́цій (genitive plural)
глобалізаці́йний (relational adjective)


глухий

来自原始斯拉夫語 *gluxъ。

hluxýj (romanization)
глу́хо
глу́хість (abstract-noun)


глянути

Uk-глянути.ogg


гнилий

来自原始斯拉夫語 *gňilъ。


гнити

来自原始斯拉夫語 *gňiti。


гніздо

来自 原始斯拉夫語 *gnězdo，来自原始印歐語 *nisdós。

hnizdó (romanization)
гнізда́ (genitive)
гні́зда (nominative plural)
гнізд (genitive plural)


гній

来自原始斯拉夫語 *gnojь。


годинник

來自годи́на (hodýna) + -ник (-nyk)。與白俄羅斯語 гадзі́ннік (hadzínnik)同源。

hodýnnyk (romanization)
годи́нника (genitive)
годи́нники (nominative plural)
годи́нників (genitive plural)

Uk-годинник.ogg


головний біль

holovnýj bílʹ (romanization)
головно́го бо́лю (genitive)
головні́ бо́лі (nominative plural)
головни́х бо́лів (genitive plural)


голодний

Uk-голодний.ogg


голосування

голосува́ти (holosuváty) + -а́ння (-ánnja)。对比俄語 голосова́ние (golosovánije)、波蘭語 głosowanie。

holosuvánnja (romanization)
голосува́ння (genitive)
голосува́ння (nominative plural)
голосува́нь (genitive plural)

голосува́ти (holosuváty) 的動詞性名詞：投票


голуб

来自原始斯拉夫語 *golǫbь。

hólub (romanization)
го́луба (genitive)
го́луби (nominative plural)
го́лубів (genitive plural)
голу́бка (feminine)
голуби́ний (relational adjective)
голуб'я́чий (relational adjective)
голубо́к (diminutive)
голубе́ць (diminutive)


гомосексуальний

来自гомосексуа́л (homoseksuál) + -ний (-nyj)。对比俄語 гомосексуа́льный (gomoseksuálʹnyj)、波蘭語 homoseksualny。

homoseksuálʹnyj (romanization)
гомосексуа́льно
гомосексуа́льність (abstract-noun)


гордий

来自原始斯拉夫語 *gъrdъ。


гордість

来自го́рдий (hórdyj，“驕傲的”) + -ість (-istʹ)。对比俄語 го́рдость (górdostʹ)、白俄羅斯語 го́рдасць (hórdascʹ)。

hórdistʹ (romanization)
го́рдості (genitive)
го́рдости (genitive)

Uk-гордість.ogg


горіх

来自古東斯拉夫語 орѣхъ (orěxŭ)，来自原始斯拉夫語 *orěxъ，来自原始印歐語 *areyis-。

horíx (romanization)
горі́ха (genitive)
горі́хи (nominative plural)
горі́хів (genitive plural)
горі́ховий (relational adjective)
горі́шок (diminutive)


господиня

hospodýnja (romanization)
господи́ні (genitive)
господи́ні (nominative plural)
господи́нь (genitive plural)

Uk-господиня.ogg


госпіталізація

与俄語 госпитализа́ция (gospitalizácija)、白俄羅斯語 шпіталіза́цыя (špitalizácyja)、波蘭語 hospitalizacja同源。

hospitalizácija (romanization)
госпіталіза́ції (genitive)
госпіталіза́ції (nominative plural)
госпіталіза́цій (genitive plural)


гостинний

Uk-гостинний.ogg


гостинність

hostýnnistʹ (romanization)
гости́нності (genitive)
гости́нности (genitive)


гострий

来自原始斯拉夫語 *ostrъ。

Uk-гострий.ogg


готовий

来自原始斯拉夫語 *gotovъ。

hotóvyj (romanization)
гото́вність (abstract-noun)
гото́вість (abstract-noun)

Uk-готовий.ogg


гра

借自古東斯拉夫語 игра (igra)，来自原始斯拉夫語 *jьgra。

hra (romanization)
гри (genitive)
і́гри (nominative plural)
і́гор (genitive plural)


граблі

与俄語 гра́бли (grábli)同源。

hrablí (romanization)
грабе́ль (genitive)
граблі́в (genitive)


гравітація

借自新拉丁語 gravitātiō。对比俄語 гравита́ция (gravitácija)、白俄羅斯語 гравіта́цыя (hravitácyja)、波蘭語 grawitacja。

hravitácija (romanization)
гравіта́ції (genitive)
гравіта́ції (nominative plural)
гравіта́цій (genitive plural)
гравітаці́йний (relational adjective)

Uk-гравітація.ogg


граніт

hranít (romanization)
грані́ту (genitive)
грані́ти (nominative plural)
грані́тів (genitive plural)
грані́тний (relational adjective)
грані́товий (relational adjective)


грецький

гре́цька мо́ва


григоріанський календар

hryhoriánsʹkyj kalendár (romanization)
григоріа́нського календаря́ (genitive)
григоріа́нські календарі́ (nominative plural)
григоріа́нських календарі́в (genitive plural)

公曆，格里曆，額我略曆，格列高利曆，格里高利曆，格勒哥里曆，格里高里曆

zh-григоріанський_календар-uk-noun-cQ3GFOH5


громадянство

громадя́нин (hromadjányn，“公民”) + -ство (-stvo)。对比白俄羅斯語 грамадзя́нства (hramadzjánstva)。

hromadjánstvo (romanization)
громадя́нства (genitive)
громадя́нства (nominative plural)
громадя́нств (genitive plural)

Uk-громадянство.ogg


громадянська війна

громадя́нська (hromadjánsʹka，“國內的”) + війна́ (vijná，“战争”)。对比白俄羅斯語 грамадзя́нская вайна́ (hramadzjánskaja vajná)。

hromadjánsʹka vijná (romanization)
громадя́нської війни́ (genitive)
громадя́нські ві́йни (nominative plural)
громадя́нських во́єн (genitive plural)
громадя́нських ві́йн (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-громадянська війна.wav


грубий

来自原始斯拉夫語 *grǫbъ。


груди

來自原始斯拉夫語 *grǫdь。


грузинський

грузи́нська мо́ва


грізний

来自原始斯拉夫語 *grozьnъ。

Uk-грізний.ogg


грім

来自原始斯拉夫語 *gromъ。

hrim (romanization)
гро́му (genitive)
громи́ (nominative plural)
громі́в (genitive plural)


гріх

来自原始斯拉夫語 *grěxъ。

hrix (romanization)
гріха́ (genitive)
гріхи́ (nominative plural)
гріхі́в (genitive plural)


грішити

hrišýty (romanization)
согріши́ти (perfective)
згріши́ти (perfective)


гуманізм

humanízm (romanization)
гумані́зму (genitive)


гуртожиток

hurtóžytok (romanization)
гурто́житку (genitive)
гурто́житки (nominative plural)
гурто́житків (genitive plural)


гігієна

hihijéna (romanization)
гігіє́ни (genitive)
гігієні́чний (relational adjective)


гінекологія

hinekolóhija (romanization)
гінеколо́гії (genitive)
гінекологі́чний (relational adjective)


гіркий

来自原始斯拉夫語 *gorьkъ。


гірший

来自原始斯拉夫語 *gořьjь。同源词有白俄羅斯語 го́ршы (hóršy)和波蘭語 gorszy.

лі́пший

пога́ний (pohányj)的比較級：更壞的，更糟的，比較壞的

пога́ний (pohányj)的比較級：更壞的，更糟的，比較壞的


гітара

hitára (romanization)
гіта́ри (genitive)
гіта́ри (nominative plural)
гіта́р (genitive plural)
гіта́рний (relational adjective)


давальний

Uk-давальний.ogg


дарвінізм

darvinízm (romanization)
дарвіні́зму (genitive)


двадцять

Uk-двадцять.ogg


двадцять вісім

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць во́сем (dváccacʹ vósjem)。


двадцять два

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць два (dváccacʹ dva)。


двадцять дев'ять

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць дзе́вяць (dváccacʹ dzjévjacʹ)。


двадцять один

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць адзі́н (dváccacʹ adzín)。


двадцять п'ять

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць пяць (dváccacʹ pjacʹ)。


двадцять сім

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць сем (dváccacʹ sjem)。


двадцять три

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць тры (dváccacʹ try)。


двадцять чотири

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць чаты́ры (dváccacʹ čatýry)。


двадцять шість

同源词有白俄羅斯語 два́ццаць шэсць (dváccacʹ šescʹ)。


дванадцятий

Uk-дванадцятий.ogg


дванадцять

Uk-дванадцять.ogg


двигун внутрішнього згоряння

dvyhún vnútrišnʹoho zhorjánnja (romanization)
двигуна́ вну́трішнього згоря́ння (genitive)
двигуни́ вну́трішнього згоря́ння (nominative plural)
двигуні́в вну́трішнього згоря́ння (genitive plural)

zh-двигун_внутрішнього_згоряння-uk-noun-9KndbcXS


двомовний

dvomóvnyj (romanization)
двомо́вність (abstract-noun)

同類詞：багатомо́вний (bahatomóvnyj)、одномо́вний (odnomóvnyj)


двір

来自原始斯拉夫語 *dvòrъ。

dvir (romanization)
дво́ру (genitive)
двори́ (nominative plural)
дворі́в (genitive plural)


дев'яносто

来自古東斯拉夫語 девѧносто (devęnosto)。对比俄語 девяно́сто (devjanósto)。

Uk-дев'яносто.ogg


дев'яносто дев'ять

同源词有白俄羅斯語 дзевяно́ста дзе́вяць (dzjevjanósta dzjévjacʹ)。


дев'ятий

来自原始斯拉夫語 *devętъ。


делегація

delehácija (romanization)
делега́ції (genitive)
делега́ції (nominative plural)
делега́цій (genitive plural)

Uk-делегація.ogg


дельфін

delʹfín (romanization)
дельфі́на (genitive)
дельфі́ни (nominative plural)
дельфі́нів (genitive plural)
дельфі́нячий (relational adjective)


дендрохронологія

dendroxronolóhija (romanization)
дендрохроноло́гії (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-дендрохронологія.wav

樹木年代學，年輪年代學，樹輪年代學


день народження

denʹ naródžennja (romanization)
дня́ наро́дження (genitive)
дні́ наро́дження (nominative plural)
дні́в наро́дження (genitive plural)

Uk-день народження.ogg


депресія

deprésija (romanization)
депре́сії (genitive)
депре́сії (nominative plural)
депре́сій (genitive plural)
депреси́вний (relational adjective)
депресі́йний (relational adjective)

Uk-депресія.ogg


дерев'яний

Uk-дерев'яний.ogg


дерен

来自原始斯拉夫語 *dernъ。

derén (romanization)
дере́ну (genitive)
дере́ни (nominative plural)
дере́нів (genitive plural)


дерен

来自原始斯拉夫語 *dьrnъ。

déren (romanization)
де́рну (genitive)
де́рни (nominative plural)
де́рнів (genitive plural)


десятий

来自原始斯拉夫語 *desętъ。

Uk-десятий.ogg


дефіцит

来自俄語 дефици́т (deficít)，来自拉丁語 dēficit。

deficýt (romanization)
дефіци́ту (genitive)
дефіци́ти (nominative plural)
дефіци́тів (genitive plural)


дешевий

dešévyj (romanization)
деше́вший (comparative)
найдеше́вший (superlative)
де́шево

Uk-дешевий.ogg


деїзм

dejízm (romanization)
деї́зму (genitive)


джгут

džhut (romanization)
джгута́ (genitive)
джгути́ (nominative plural)
джгуті́в (genitive plural)


джунглі

džúnhli (romanization)
джу́нглів (genitive)


дзвіниця

dzvinýcja (romanization)
дзвіни́ці (genitive)
дзвіни́ці (nominative plural)
дзвіни́ць (genitive plural)


дзиґа

dzýga (romanization)
дзи́ґи (genitive)
дзи́ґи (nominative plural)
дзиґ (genitive plural)


дивак

dyvák (romanization)
дивака́ (genitive)
диваки́ (nominative plural)
дивакі́в (genitive plural)


дивізія

dyvízija (romanization)
диві́зії (genitive)
диві́зії (nominative plural)
диві́зій (genitive plural)

Uk-дивізія.ogg


дизентерія

dyzenteríja (romanization)
дизентері́ї (genitive)


дим

来自原始斯拉夫語 *dymъ，来自原始印歐語 *dʰuh₂mós (“煙”)。

dym (romanization)
ди́му (genitive)
дими́ (nominative plural)
димі́в (genitive plural)
ди́мний (relational adjective)
димови́й (relational adjective)
димо́к (diminutive)


диплом

來自古希臘語 δίπλωμα (díplōma)。

dyplóm (romanization)
дипло́ма (genitive)
дипло́ми (nominative plural)
дипло́мів (genitive plural)


дипломатія

同源词有俄語 диплома́тия (diplomátija)、白俄羅斯語 дыплама́тыя (dyplamátyja)、波蘭語 dyplomacja。

dyplomátija (romanization)
диплома́тії (genitive)


дискримінація

dyskryminácija (romanization)
дискриміна́ції (genitive)
дискримінаці́йний (relational adjective)


дисципліна

dyscyplína (romanization)
дисциплі́ни (genitive)
дисциплі́ни (nominative plural)
дисциплі́н (genitive plural)


дитинство

dytýnstvo (romanization)
дити́нства (genitive)

Uk-дитинство.ogg

齠年，童年，幼年，兒童期


дихання

ди́хати (dýxaty，“呼吸”) + -ання (-annja)。对比俄語 дыха́ние (dyxánije)。

dýxannja (romanization)
dyxánnja (romanization)
ди́хання (genitive)
диха́ння (genitive)

Uk-дихання.ogg


дихати

来自原始斯拉夫語 *dyxati。

Я не мо́жу ди́хати.


добровільно

Uk-добровільно.ogg


добуток

dobútok (romanization)
добу́тку (genitive)
добу́тки (nominative plural)
добу́тків (genitive plural)

Uk-добуток.ogg

音頻 (до́буток)


довгота

来自古東斯拉夫語 дългота (dŭlgota)，来自原始斯拉夫語 *dьlgota。

dovhotá (romanization)
довготи́ (genitive)
довго́ти (nominative plural)
довго́т (genitive plural)


довжина

до́вгий (dóvhyj，“长的”) + -ина́ (-yná)

dovžyná (romanization)
довжини́ (genitive)
довжи́ни (nominative plural)
довжи́н (genitive plural)

Uk-довжина.ogg


довіряти

dovirjáty (romanization)
дові́рити (perfective)

Uk-довіряти.ogg


договір

dóhovir (romanization)
dohovír (romanization)
до́говору (genitive)
догово́ру (genitive)
до́говори (nominative plural)
договори́ (nominative plural)
до́говорів (genitive plural)
договорі́в (genitive plural)
догові́рний (relational adjective)

Uk-договір.ogg


дозволяти

dozvoljáty (romanization)
дозво́лити (perfective)

Uk-дозволяти.ogg


доконаний

Uk-доконаний.ogg


документація

dokumentácija (romanization)
документа́ції (genitive)


домашній

дім (dim，“家”) + -шній (-šnij，构成形容词的后缀)。对比俄語 дома́шний (domášnij)、白俄羅斯語 дама́шні (damášni)。

Uk-домашній.ogg


досконалий

Uk-досконалий.ogg


дослівно

来自дослі́вний (doslívnyj) + -о (-o)。对比俄語 досло́вно (doslóvno)。

буква́льно

逐字地，一字一字地，一字不差地

逐字地，一字一字地，一字不差地


дослідження

doslídžennja (romanization)
дослі́дження (genitive)
дослі́дження (nominative plural)
дослі́джень (genitive plural)

Uk-дослідження.ogg


досліджувати

doslídžuvaty (romanization)
досліди́ти (perfective)

Uk-досліджувати.ogg


доставляти

来自доста́вити 完 (dostávyty) + -я́ти (-játy)。对比俄語 доставля́ть (dostavljátʹ)、白俄羅斯語 дастаўля́ць (dastaŭljácʹ)。

dostavljáty (romanization)
доста́вити (perfective)

Uk-доставляти.ogg


достатній

dostátnij (romanization)
доста́тньо
доста́тність (abstract-noun)

Uk-достатній.ogg


досягнення

dosjáhnennja (romanization)
дося́гнення (genitive)
дося́гнення (nominative plural)
дося́гнень (genitive plural)

Uk-досягнення.ogg


дофамін

dofamín (romanization)
дофамі́ну (genitive)
дофамі́ни (nominative plural)
дофамі́нів (genitive plural)


дощовий

Uk-дощовий.ogg


дратувати

Uk-дратувати.ogg


другий

来自原始斯拉夫語 *drugъ。


друкарня

drukárnja (romanization)
друка́рні (genitive)
друка́рні (nominative plural)
друка́рень (genitive plural)

Uk-друкарня.ogg


дріжджі

dríždži (romanization)
дрі́жджів (genitive)
дріжджови́й (relational adjective)

Uk-дріжджі.ogg


абхазка

abxázka (romanization)
абха́зки (genitive)
абха́зки (nominative plural)
абха́зок (genitive plural)


Андорра

Andórra (romanization)
Андо́рри (genitive)
андо́рський (relational adjective)

安道爾（國家名，位於歐洲）


атлантичний

Атла́нтика (Atlántyka) + -и́чний (-ýčnyj)

Uk-атлантичний.ogg


Герцеговина

Hercehovýna (romanization)
Герцегови́ни (genitive)


Афганістан

Afhanistán (romanization)
Афганіста́ну (genitive)
афга́нський (relational adjective)

阿富汗（國家名，位於亞洲）


Велика Британія

Velýka Brytánija (romanization)
Вели́кої Брита́нії (genitive)

英國（國家名，位於西歐）

大不列顛（島嶼名，位於西歐）


Македонія

Makedónija (romanization)
Македо́нії (genitive)
Македо́нії (nominative plural)
Македо́ній (genitive plural)

馬其頓（地區名，位於南歐巴爾幹半島）

馬其頓（古代王國名，位於南歐巴爾幹半島）

馬其頓（行政區劃名，位於希臘）

馬其頓（北馬其頓的舊名，南歐巴爾幹半島國家）


Нідерланди

Niderlándy (romanization)
Нідерла́ндів (genitive)
нідерла́ндський (relational adjective)

荷蘭（國家名，位於西歐）


Норвегія

Norvéhija (romanization)
Норве́гії (genitive)
норве́зький (relational adjective)

挪威（國家名，位於北歐）


Болгарія

Bolhárija (romanization)
Болга́рії (genitive)
болга́рський (relational adjective)

保加利亞（國家名，位於東南歐）


Борис

源自古東斯拉夫語 Борисъ (Borisŭ)，源自古教會斯拉夫語 Борисъ (Borisŭ)。部分也來自保加利亞語 Борис (Boris)或Богорис (Bogoris)，以保加利亞的鲍里斯一世（852–889）命名。另一種說法是來自古教會斯拉夫語 Бориславъ (Borislavŭ)的縮寫 – 對比烏克蘭語Бори́сла́в (Borýsláv)。

Borýs (romanization)
Бори́са (genitive)
Бори́си (nominative plural)
Бори́сів (genitive plural)

鮑里斯，男性人名，Borys，等價於英語Boris


Боснія і Герцеговина

Bósnija i Hercehovýna (romanization)
Бо́снії і Герцегови́ни (genitive)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Боснія і Герцеговина.wav

波斯尼亞和黑塞哥維那，波士尼亞與赫塞哥維納（國家名，位於歐洲）

zh-Боснія_і_Герцеговина-uk-name-TqLAmt2H


Ботсвана

Botsvána (romanization)
Ботсва́ни (genitive)
ботсва́нський (relational adjective)

博茨瓦納，波札那（國家名，位於南非）


Вільнюс

Vílʹnjus (romanization)
Ві́льнюса (genitive)
ві́льнюський (relational adjective)

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）


Гвінея

Hvinéja (romanization)
Гвіне́ї (genitive)
гвіне́йський (relational adjective)

幾內亞（國家名，位於西非）


Греція

Hrécija (romanization)
Гре́ції (genitive)

希臘（國家名，位於東南歐）


Еритрея

Erytréja (romanization)
Еритре́ї (genitive)

厄利垂亞，厄立特里亞（國家名，位於東非）


Житомир

Žytómyr (romanization)
Жито́мира (genitive)
жито́мирський (relational adjective)

Uk-Житомир.ogg

日托米爾（城市名，位於烏克蘭）


роком

рік (rik) 的工具格單數


неба

не́бо (nébo) 的屬格單數


дуріан

來自英語 durian，來自馬來語 durian，來自原始馬來語 *duri-an，來自(西部) 原始馬來-波利尼西亞語 *duʀi-an。

durián (romanization)
дуріа́ну (genitive)
дуріа́ни (nominative plural)
дуріа́нів (genitive plural)


діагноз

diáhnoz (romanization)
діа́гнозу (genitive)
діа́гнози (nominative plural)
діа́гнозів (genitive plural)

Uk-діагноз.ogg


діагностика

借自古希臘語 διαγνωστικός (diagnōstikós)。对比俄語 диагно́стика (diagnóstika)、白俄羅斯語 дыягно́стыка (dyjahnóstyka)。

diahnóstyka (romanization)
діагно́стики (genitive)
діагности́чний (relational adjective)


діагностика

діагно́стик (diahnóstyk) 的屬格/賓格單數


діаспора

diáspora (romanization)
діа́спори (genitive)
діа́спори (nominative plural)
діа́спор (genitive plural)


дівер

继承自原始斯拉夫語 *děverь。

díver (romanization)
ді́вера (genitive)
ді́вери (nominative plural)
ді́верів (genitive plural)


ділити

来自原始斯拉夫語 *děliti。

dilýty (romanization)
поділи́ти (perfective)
розділи́ти (perfective)


діло

来自原始斯拉夫語 *dělo。

dílo (romanization)
ді́ла (genitive)
діла́ (nominative plural)
діл (genitive plural)
ділови́й (relational adjective)


дірка

dírka (romanization)
ді́рки (genitive)
дірки́ (nominative plural)
діро́к (genitive plural)
ді́рочка (diminutive)


діяльність

dijálʹnistʹ (romanization)
дія́льності (genitive)
дія́льности (genitive)

Uk-діяльність.ogg


дієвідміна

dijevidmína (romanization)
дієвідмі́ни (genitive)
дієвідмі́ни (nominative plural)
дієвідмі́н (genitive plural)


дієприкметник

ді́яти (díjaty) + прикме́тник (prykmétnyk)

dijeprykmétnyk (romanization)
дієприкме́тника (genitive)
дієприкме́тники (nominative plural)
дієприкме́тників (genitive plural)


дієприслівник

ді́яти (díjaty) + прислі́вник (pryslívnyk)

dijepryslívnyk (romanization)
дієприслі́вника (genitive)
дієприслі́вники (nominative plural)
дієприслі́вників (genitive plural)


евакуювати

借自波蘭語 ewakuować，来自拉丁語 ēvacuāre。

Uk-евакуювати.ogg


еволюція

evoljúcija (romanization)
еволю́ції (genitive)
еволюці́йний (relational adjective)

Uk-еволюція.ogg


евтаназія

借自古希臘語 εὐθανασία (euthanasía)，來自εὐ- (eu-，“好”) + θάνατος (thánatos，“死亡”)。對照俄語 эвтана́зия (evtanázija)、白俄羅斯語 эўтана́зія (eŭtanázija)、波蘭語 eutanazja。

evtanázija (romanization)
евтана́зії (genitive)


егоїстичний

Uk-егоїстичний.ogg


екосистема

ekosystéma (romanization)
екосисте́ми (genitive)
екосисте́ми (nominative plural)
екосисте́м (genitive plural)


екскурсія

ekskúrsija (romanization)
екску́рсії (genitive)
екску́рсії (nominative plural)
екску́рсій (genitive plural)

Uk-екскурсія.ogg

遠足，短途旅行，郊遊，野遊


екслібрис

ekslíbrys (romanization)
екслі́бриса (genitive)
екслі́бриси (nominative plural)
екслі́брисів (genitive plural)


експерт

ekspért (romanization)
експе́рта (genitive)
експе́рти (nominative plural)
експе́ртів (genitive plural)
експе́ртний (relational adjective)

Uk-експерт.ogg


експлуатація

ekspluatácija (romanization)
експлуата́ції (genitive)
експлуатаці́йний (relational adjective)

Uk-експлуатація.ogg


експлуатувати

Uk-експлуатувати.ogg


експрес

eksprés (romanization)
експре́са (genitive)
експре́си (nominative plural)
експре́сів (genitive plural)


екстремальний

ekstremálʹnyj (romanization)
екстрема́льно
екстрема́льність (abstract-noun)


електорат

elektorát (romanization)
електора́ту (genitive)
електора́ти (nominative plural)
електора́тів (genitive plural)


електрика

eléktryka (romanization)
еле́ктрики (genitive)
електри́чний (relational adjective)

Uk-електрика.ogg


електрика

Uk-електрика.ogg

еле́ктрик (eléktryk) 的屬格/賓格單數


електрифікація

elektryfikácija (romanization)
електрифіка́ції (genitive)


електромагнетизм

elektromahnetýzm (romanization)
електромагнети́зму (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-електромагнетизм.wav


електрон

elektrón (romanization)
електро́на (genitive)
електро́ни (nominative plural)
електро́нів (genitive plural)
електро́нний (relational adjective)


електронний

Uk-електронний.ogg


елементарний

elementárnyj (romanization)
елемента́рно
елемента́рність (abstract-noun)

Uk-елементарний.ogg


еліпс

élips (romanization)
е́ліпса (genitive)
е́ліпси (nominative plural)
е́ліпсів (genitive plural)


емблема

embléma (romanization)
ембле́ми (genitive)
ембле́ми (nominative plural)
ембле́м (genitive plural)
емблемати́чний (relational adjective)

Uk-емблема.ogg


ентомологія

entomolóhija (romanization)
ентомоло́гії (genitive)
ентомологі́чний (relational adjective)


енциклопедія

encyklopédija (romanization)
енциклопе́дії (genitive)
енциклопе́дії (nominative plural)
енциклопе́дій (genitive plural)
енциклопеди́чний (relational adjective)

Uk-енциклопедія.ogg

Вікіпедія — ві́льна енциклопе́дія

维基百科——自由的百科全書

Мій ба́тько ― ходя́ча енциклопе́дія.

我的父親是一部行走的百科全書。


епізод

epizód (romanization)
епізо́ду (genitive)
епізо́ди (nominative plural)
епізо́дів (genitive plural)
епізоди́чний (relational adjective)


епістемологія

epistemolóhija (romanization)
епістемоло́гії (genitive)


епітет

epítet (romanization)
епі́тета (genitive)
епі́тети (nominative plural)
епі́тетів (genitive plural)


епіфіз

epifíz (romanization)
епіфі́за (genitive)
епіфі́зи (nominative plural)
епіфі́зів (genitive plural)


ерекція

erékcija (romanization)
ере́кції (genitive)
ере́кції (nominative plural)
ере́кцій (genitive plural)
ерекці́йний (relational adjective)


еротичний

色情的，引起性慾的，性愛的


ефективний

Uk-ефективний.ogg


жах

来自原始斯拉夫語 *žasъ。

žax (romanization)
жа́ху (genitive)
жа́хи (nominative plural)
жа́хів (genitive plural)


жахливий

Uk-жахливий.ogg


женитися

ženýtysja (romanization)
пожени́тися (perfective)

Uk-женитися.ogg


живіт

来自原始斯拉夫語 *životъ。

žyvít (romanization)
живота́ (genitive)
животи́ (nominative plural)
животі́в (genitive plural)


жити

来自原始斯拉夫語 *žiti。与立陶宛語 gyventi、梵語 जीवति (jīvati)、拉丁語 vīvō同源。


жовчний міхур

žóvčnyj mixúr (romanization)
жо́вчного міхура́ (genitive)
жо́вчні міхури́ (nominative plural)
жо́вчних міхурі́в (genitive plural)


жорстокий

žorstókyj (romanization)
жорсто́ко
жорсто́кість (abstract-noun)

Uk-жорстокий.ogg


журавель

来自古東斯拉夫語 жеравль (žeravlĭ)，来自原始斯拉夫語 *žeravľь。同源词有白俄羅斯語 жураве́ль (žuravjélʹ)和俄語 жура́вль (žurávlʹ)。

žuravélʹ (romanization)
журавля́ (genitive)
журавлі́ (nominative plural)
журавлі́в (genitive plural)

Uk-журавель.ogg


жіночий

Uk-жіночий.ogg


жіночий рід

žinóčyj rid (romanization)
жіно́чого ро́ду (genitive)
жіно́чі роди́ (nominative plural)
жіно́чих роді́в (genitive plural)


забобон

zabobón (romanization)
забобо́ну (genitive)
забобо́ни (nominative plural)
забобо́нів (genitive plural)


заборона

zaboróna (romanization)
заборо́ни (genitive)
заборо́ни (nominative plural)
заборо́н (genitive plural)

Uk-заборона.ogg


заборонений

Uk-заборонений.ogg

заборони́ти 完 (zaboronýty) 的被動態形容詞性過去時分詞


заборонений

Uk-заборонений.ogg


завантажити

за- (za-) + ванта́жити 非完 (vantážyty)

zavantážyty (romanization)
заванта́жувати (imperfective)

Uk-завантажити.ogg


завдяки

Uk-завдяки.ogg


загальний

zahálʹnyj (romanization)
зага́льно
зага́льність (abstract-noun)

Uk-загальний.ogg


задній

за́дня полови́на


задоволення

zadovólennja (romanization)
задово́лення (genitive)
задово́лення (nominative plural)
задово́лень (genitive plural)

Uk-задоволення.ogg


задовільний

与白俄羅斯語 здаво́льны (zdavólʹny)同源。

zadovílʹnyj (romanization)
задові́льно
задові́льність (abstract-noun)

Uk-задовільний.ogg


заздрити

zázdryty (romanization)
поза́здрити (perfective)

Uk-заздрити.ogg

+ 與格或на (na) + 賓格


займати

zajmáty (romanization)
зайня́ти (perfective)

Uk-займати.ogg

占据（空間、位置、時間、注意力）


займенник

zajménnyk (romanization)
займе́нника (genitive)
займе́нники (nominative plural)
займе́нників (genitive plural)


зайнятий

Uk-зайнятий.ogg

зайня́ти (zajnjáty) 的被動態形容詞性過去時分詞


зайнятий

Uk-зайнятий.ogg


залоза

来自原始斯拉夫語 *želza。与俄語 железа́ (železá)同源。

záloza (romanization)
за́лози (genitive)
за́лози (nominative plural)
за́лоз (genitive plural)


залупа

zalúpa (romanization)
залу́пи (genitive)
залу́пи (nominative plural)
залу́п (genitive plural)


залізна завіса

zalízna zavísa (romanization)
залі́зної заві́си (genitive)
залі́зні заві́си (nominative plural)
залі́зних заві́с (genitive plural)


залізниця

залі́зний (zalíznyj) + -иця (-ycja)。对比捷克語 železnice。

zaliznýcja (romanization)
залізни́ці (genitive)
залізни́ці (nominative plural)
залізни́ць (genitive plural)
залізни́чний (relational adjective)

Uk-залізниця.ogg


замовлення

замовля́ти (zamovljáty) + -ення (-ennja)

zamóvlennja (romanization)
замо́влення (genitive)
замо́влення (nominative plural)
замо́влень (genitive plural)

Uk-замовлення.ogg


заміняти

zaminjáty (romanization)
заміни́ти (perfective)

Uk-заміняти.ogg


зап'ястя

zapʺjástja (romanization)
зап'я́стя (genitive)
зап'я́стя (nominative plural)
зап'я́сть (genitive plural)


запальничка

zapalʹnýčka (romanization)
запальни́чки (genitive)
запальни́чки (nominative plural)
запальни́чок (genitive plural)

Uk-запальничка.ogg


заперечення

来自запере́чити (zaperéčyty) + -ення (-ennja)。对比波蘭語 zaprzeczenie。

zaperéčennja (romanization)
запере́чення (genitive)
запере́чення (nominative plural)
запере́чень (genitive plural)

Uk-заперечення.ogg

запере́чити 完 (zaperéčyty) 的動詞性名詞


заряджати

zarjadžáty (romanization)
заряди́ти (perfective)


засновувати

zasnóvuvaty (romanization)
заснува́ти (perfective)

Uk-засновувати.ogg


захисник

zaxysnýk (romanization)
захисника́ (genitive)
захисники́ (nominative plural)
захисникі́в (genitive plural)
захисни́ця (feminine)

Uk-захисник.ogg


захоплюватися

zaxópljuvatysja (romanization)
захо́питися (perfective)

Uk-захоплюватися.ogg


зберігати

zberiháty (romanization)
зберегти́ (perfective)

Uk-зберігати.ogg


збройні сили

zbrójni sýly (romanization)
збро́йних си́л (genitive)


збільшувати

zbílʹšuvaty (romanization)
збі́льшити (perfective)

Uk-збільшувати.ogg


зв'язок

zvʺjázok (romanization)
зв'я́зку (genitive)
зв'я́зки (nominative plural)
зв'я́зків (genitive plural)

音頻 (зв'язо́к)


звернення

zvérnennja (romanization)
зве́рнення (genitive)
зве́рнення (nominative plural)
зве́рнень (genitive plural)

Uk-звернення.ogg


звертатися

zvertátysja (romanization)
зверну́тися (perfective)

Uk-звертатися.ogg


звинувачення

zvynuváčennja (romanization)
звинува́чення (genitive)
звинува́чення (nominative plural)
звинува́чень (genitive plural)

Uk-звинувачення.ogg

звинува́тити 完 (zvynuvátyty) 的動詞性名詞


звинувачувати

zvynuváčuvaty (romanization)
звинува́тити (perfective)

Uk-звинувачувати.ogg


звичайний

Uk-звичайний.ogg


згадувати

zháduvaty (romanization)
згада́ти (perfective)

Uk-згадувати.ogg

回憶，追憶，想起，回想，憶起


згодний

Uk-згодний.ogg


здаватися

zdavátysja (romanization)
зда́тися (perfective)

Uk-здаватися.ogg


здібний

zdíbnyj (romanization)
зді́бність (abstract-noun)

Uk-здібний.ogg

善於的，聰明的，聰穎的，靈巧的


землетрус

zemletrús (romanization)
землетру́су (genitive)
землетру́си (nominative plural)
землетру́сів (genitive plural)


злива

zlýva (romanization)
зли́ви (genitive)
зли́ви (nominative plural)
злив (genitive plural)


злий

来自原始斯拉夫語 *zъlъ。

zlyj (romanization)
злі́ший (comparative)
зло


злочин

來自зло (zlo) + чинити (čynyty)。

zlóčyn (romanization)
зло́чину (genitive)
зло́чини (nominative plural)
зло́чинів (genitive plural)


Лариса

源自古希臘語 Λάρισα (Lárisa)。

Larýsa (romanization)
Лари́си (genitive)
Лари́си (nominative plural)
Лари́с (genitive plural)

源自古希臘語的女性人名，Larysa，等價於英語Larissa


Мінськ

Minsʹk (romanization)
Мі́нська (genitive)
мі́нський (relational adjective)

明斯克（首都名，位於白俄羅斯）

у/в Мі́нську

у/в Мінськ, до Мі́нська

з Мі́нська


Мавританія

Mavrytánija (romanization)
Маврита́нії (genitive)
маврита́нський (relational adjective)

毛里塔尼亞，茅利塔尼亞（國家名，位於西非）


Малаві

Malávi (romanization)
малавійські (relational adjective)

馬拉維，馬拉威（國家名，位於非洲）


Єнісей

Jeniséj (romanization)
Єнісе́я (genitive)

葉尼塞河（河名，位於俄羅斯西伯利亞）


Індокитай

Indokytáj (romanization)
Індокита́я (genitive)
індокита́йський (relational adjective)

印度支那，中南半島（半島名，位於東南亞）


Євфрат

Jevfrát (romanization)
Євфра́та (genitive)

幼發拉底河（河名，位於西亞）


Індійський океан

Indíjsʹkyj okeán (romanization)
Інді́йського океа́ну (genitive)


Європейський Союз

Jevropéjsʹkyj Sojúz (romanization)
Європе́йського Сою́зу (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Європейський Союз.wav


Іркутськ

Irkútsʹk (romanization)
Ірку́тська (genitive)
ірку́тський (relational adjective)

伊爾庫茨克（城市名，位於俄羅斯）


Абіджан

Abidžán (romanization)
Абіджа́на (genitive)

阿比讓（城市名，位於科特迪瓦）


Аделаїда

Adelajída (romanization)
Аделаї́ди (genitive)

阿德萊德（城市名，位於澳大利亞）


Альпи

Álʹpy (romanization)
Альп (genitive)
а́льпійський (relational adjective)

阿爾卑斯山（山脈名，位於中歐）


Андижан

Andyžán (romanization)
Андижа́на (genitive)

安集延（城市名，位於吉爾吉斯斯坦）


Антананаріву

塔那那利佛（首都名，位於馬達加斯加）


Атлантичний океан

Atlantýčnyj okeán (romanization)
Атланти́чного океа́ну (genitive)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-Атлантичний океан.wav


Біле море

Bíle móre (romanization)
Бі́лого мо́ру (genitive)


Бельгія

Bélʹhija (romanization)
Бе́льгії (genitive)

比利時（國家名，位於西歐）


Валенсія

Valénsija (romanization)
Вале́нсії (genitive)
вале́нсійський (relational adjective)

瓦倫西亞，巴倫西亞，華倫西亞（城市名，位於西班牙加泰羅尼亞）


Вальпараїсо

Valʹparajíso (romanization)
Вальпараї́са (genitive)

瓦爾帕萊索（城市名，位於智利）


Егейське море

Ehéjsʹke móre (romanization)
Еге́йського мо́ру (genitive)


Ер-Ріяд

利雅得（首都名，位於沙特阿拉伯）


Жовте море

Žóvte móre (romanization)
Жо́втого мо́ру (genitive)


Калінінград

Kalininhrád (romanization)
Калінінгра́да (genitive)
калінінгра́дський (relational adjective)

加里寧格勒（城市名，位於俄羅斯）


Кіто

基多（首都名，位於厄瓜多爾）


Лодзь

羅茲（城市名，位於波蘭）


Ліма

利馬（首都名，位於秘魯）


Лісабон

Lisabón (romanization)
Лісабо́на (genitive)
лісабо́нський (relational adjective)

里斯本（首都名，位於葡萄牙）


Мекка

麥加（城市名，位於沙特阿拉伯漢志區）


Мертве море

Mértve móre (romanization)
Ме́ртвого мо́ру (genitive)


Молдавія

Moldávija (romanization)
Молда́вії (genitive)


Молдова

Moldóva (romanization)
Молдо́ви (genitive)
молда́вський (relational adjective)
молдо́вський (relational adjective)

Молда́вія

摩爾多瓦（國家名，位於東歐）

摩爾多瓦（國家名，位於東歐）


Монголія

Monhólija (romanization)
Монго́лії (genitive)

蒙古，蒙古國（國家名，位於亞洲）


Монровія

Monróvija (romanization)
Монро́вії (genitive)

蒙羅維亞（首都名，位於利比里亞）


Мурманськ

Múrmansʹk (romanization)
Му́рманська (genitive)
му́рманський (relational adjective)

摩爾曼斯克（城市名，位於俄羅斯）


Найробі

Najróbi (romanization)
найробі́йський (relational adjective)

內羅畢，奈洛比（首都名，位於肯尼亞）


Новокузнецьк

Novokuznécʹk (romanization)
Новокузне́цька (genitive)

新庫茲涅茨克（城市名，位於俄羅斯克麥羅沃州）


Португалія

Portuhálija (romanization)
Португа́лії (genitive)

葡萄牙（國家名，位於歐洲）


Роттердам

Rotterdám (romanization)
Роттерда́ма (genitive)
роттерда́мський (relational adjective)

鹿特丹（城市名，位於荷蘭）


Ряшів

借自波蘭語 Rzeszów。

Rjášiv (romanization)
Ря́шіва (genitive)
ря́шівський (relational adjective)

Же́шув

熱舒夫（城市名，位於波蘭）

熱舒夫（城市名，位於波蘭）


Сахалін

Saxalín (romanization)
Сахалі́на (genitive)
сахалі́нський (relational adjective)

薩哈林島，庫頁島（島名，位於俄羅斯）


Свазіленд

Svázilend (romanization)
Сва́зіленда (genitive)

Есваті́ні

斯威士蘭，史瓦濟蘭（國家名，位於非洲）

斯威士蘭，史瓦濟蘭（國家名，位於非洲）


Сирія

Sýrija (romanization)
Си́рії (genitive)
сирі́йський (relational adjective)

敘利亞（國家名，位於亞洲）


Словаччина

Slováččyna (romanization)
Слова́ччини (genitive)
слова́цький (relational adjective)

斯洛伐克（國家名，位於中歐）


Сомалі

Somalí (romanization)
сомалі́йський (relational adjective)

索馬里，索馬利亞（國家名，位於東非）


Стокгольм

Stokhólʹm (romanization)
Стокго́льма (genitive)
стокго́льмський (relational adjective)

斯德哥爾摩（首都名，位於瑞典）


Суми

Súmy (romanization)
Sumý (romanization)
Сум (genitive)
сумськи́й (relational adjective)

蘇梅（城市名，位於烏克蘭）


Сідней

Sídnej (romanization)
Сі́днея (genitive)

悉尼（城市名，位於澳大利亞新南威爾士州）


Туркменістан

Turkmenistán (romanization)
Туркменіста́ну (genitive)

Туркме́нія

土庫曼斯坦，土庫曼（國家名，位於中亞）

土庫曼斯坦，土庫曼（國家名，位於中亞）


Уссурійськ

Ussuríjsʹk (romanization)
Уссурі́йська (genitive)
уссурі́йський (relational adjective)

烏蘇里斯克，雙城子（城市名，位於俄羅斯濱海邊疆區）


Хабаровськ

Xabárovsʹk (romanization)
Хаба́ровська (genitive)
хаба́ровський (relational adjective)

哈巴羅夫斯克，伯力（城市，行政中心名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）


Хакасія

Xakásija (romanization)
Хака́сії (genitive)
хака́ський (relational adjective)

哈卡斯（共和國名，位於俄羅斯）


Алеппо

Aléppo (romanization)
Але́ппа (genitive)

阿勒頗（城市名，位於敘利亞）

阿勒頗（省名，位於敘利亞）


Челябінськ

Čeljábinsʹk (romanization)
Челя́бінська (genitive)
челя́бінський (relational adjective)

車里雅賓斯克（州名，位於俄羅斯）

車里雅賓斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯車里雅賓斯克州）


Червоне море

Červóne móre (romanization)
Черво́ного мо́ру (genitive)


Чернігів

Černíhiv (romanization)
Черні́гова (genitive)
черні́гівський (relational adjective)

Uk-Чернігів.ogg

切爾尼戈夫（城市名，位於烏克蘭）


Чилі

智利（國家名，位於南美洲）


обіцяти

借自波蘭語 obiecać，源自原始斯拉夫語 *oběťati。代替本土的古東斯拉夫語 обѣчати (oběčati)。
對比白俄羅斯語 абяца́ць (abjacácʹ)，其借自同一波蘭語詞；也對比俄語 обеща́ть (obeščátʹ)，其借自教會斯拉夫語。

obicjáty (romanization)
пообіця́ти (perfective)

Uk-обіцяти.ogg


обіцянка

源自обіця́ти (obicjáty，“承諾”)。

obicjánka (romanization)
обіця́нки (genitive)
обіця́нки (nominative plural)
обіця́нок (genitive plural)

Uk-обіцянка.ogg


ізюм

源自突厥語族的借詞，最終源自原始突厥語 *yüŕüm (“葡萄”)。對照俄語 изю́м (izjúm，“葡萄乾”)。和鄂圖曼土耳其語 اوزوم (üzüm，“葡萄”)、維吾爾語 ئۈزۈم (üzüm)、土耳其語 üzüm、阿塞拜疆語 үзүм (üzüm)、楚瓦什語 иҫӗм (iś̬ĕm)、哈薩克語 жүзім (jüzım)、韃靼語 йөзем (yözem)、烏茲別克語 uzum 同源。

izjúm (romanization)
ізю́му (genitive)
ізю́мний (relational adjective)


родзинки

rodzýnky (romanization)
родзи́нок (genitive)


родзинки

родзи́нка (rodzýnka) 的屈折：
屬格單數

родзи́нка (rodzýnka) 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


азербайджанець

Азербайджа́н (Azerbajdžán) + -ець (-ecʹ)

azerbajdžánecʹ (romanization)
азербайджа́неця (genitive)
азербайджа́неці (nominative plural)
азербайджа́неців (genitive plural)
азербайджа́нка (feminine)


чоловічий рід

čolovíčyj rid (romanization)
чолові́чого ро́ду (genitive)
чолові́чі роди́ (nominative plural)
чолові́чих роді́в (genitive plural)


змагатися

Uk-змагатися.ogg


змова

змо́витися (zmóvytysja) 的動詞派生詞。对比波蘭語 zmowa。

zmóva (romanization)
змо́ви (genitive)
змо́ви (nominative plural)
змов (genitive plural)


зміна

zmína (romanization)
змі́ни (genitive)
змі́ни (nominative plural)
змін (genitive plural)


знайомий

Uk-знайомий.ogg


знати

繼承自，來自古東斯拉夫語 знати (znati)，來自原始斯拉夫語 *znati，來自原始印歐語 *ǵneh₃-。與盧森尼亞語 зна́ти (znáty)、俄語 знать (znatʹ)、白俄羅斯語 знаць (znacʹ)等同源。

znáty (romanization)
зазна́ти (perfective)

Я не зна́ю.


значення

znáčennja (romanization)
зна́чення (genitive)
зна́чення (nominative plural)
зна́чень (genitive plural)
значеннє́вий (relational adjective)

Uk-значення.ogg


зневажати

znevažáty (romanization)
знева́жити (perfective)

Uk-зневажати.ogg

鄙薄，鄙夷，蔑視，藐視，輕視


знижка

znýžka (romanization)
зни́жки (genitive)
зни́жки (nominative plural)
зни́жок (genitive plural)


зникати

znykáty (romanization)
зни́кнути (perfective)

Uk-зникати.ogg


зовнішня політика

zóvnišnja polítyka (romanization)
зо́внішньої полі́тики (genitive)
зо́внішні полі́тики (nominative plural)
зо́внішніх полі́тик (genitive plural)
зовнішньополіти́чний (relational adjective)


зовсім

十分，……極了，……死了


зоологія

zoolóhija (romanization)
зооло́гії (genitive)


зрада

来自波蘭語 zdrada。

zráda (romanization)
зра́ди (genitive)
зра́ди (nominative plural)
зрад (genitive plural)


зручний

zrúčnyj (romanization)
зручні́ший (comparative)
найзручні́ший (superlative)
зру́чно

Uk-зручний.ogg


зручність

zrúčnistʹ (romanization)
зру́чності (genitive)
зру́чности (genitive)
зру́чності (nominative plural)
зру́чностей (genitive plural)

Uk-зручність.ogg


зрілий

zrílyj (romanization)
зрі́лість (abstract-noun)


зубна паста

zubná pásta (romanization)
зубно́ї па́сти (genitive)
зубні́ па́сти (nominative plural)
зубни́х па́ст (genitive plural)


зубна щітка

zubná ščítka (romanization)
зубно́ї щі́тки (genitive)
зубні́ щітки́ (nominative plural)
зубни́х щіто́к (genitive plural)


зупинка

zupýnka (romanization)
зупи́нки (genitive)
зупи́нки (nominative plural)
зупи́нок (genitive plural)

Uk-зупинка.ogg


зустріч

zústrič (romanization)
зу́стрічі (genitive)
зу́стрічі (nominative plural)
зу́стрічей (genitive plural)

Uk-зустріч.ogg


зір

zir (romanization)
зо́ру (genitive)
зорови́й (relational adjective)


кабінет

kabinét (romanization)
кабіне́ту (genitive)
кабіне́ти (nominative plural)
кабіне́тів (genitive plural)

Uk-кабінет.ogg


кавоварка

kavovárka (romanization)
кавова́рки (genitive)
кавова́рки (nominative plural)
кавова́рок (genitive plural)

Uk-кавоварка.ogg


кальцій

kálʹcij (romanization)
ка́льцію (genitive)
ка́льцієвий (relational adjective)


калюжа

来自原始斯拉夫語 *kaljuža或*kaluža。与波蘭語 kałuża同源。

kaljúža (romanization)
калю́жі (genitive)
калю́жі (nominative plural)
калю́ж (genitive plural)
калю́жка (diminutive)


каліграфія

kalihráfija (romanization)
калігра́фії (genitive)


кампанія

kampánija (romanization)
кампа́нії (genitive)
кампа́нії (nominative plural)
кампа́ній (genitive plural)


капіталізм

來自капіта́л (kapitál) + -ізм (-izm)。對照俄語 капитали́зм (kapitalízm)。

kapitalízm (romanization)
капіталі́зму (genitive)


капітан

kapitán (romanization)
капіта́на (genitive)
капіта́ни (nominative plural)
капіта́нів (genitive plural)
капіта́нський (relational adjective)

Uk-капітан.ogg


кар'єра

karʺjéra (romanization)
кар'є́ри (genitive)
кар'є́ри (nominative plural)
кар'є́р (genitive plural)


каса

借自意大利語 cassa。与俄語 ка́сса (kássa)同源。

kása (romanization)
ка́си (genitive)
ка́си (nominative plural)
кас (genitive plural)
ка́совий (relational adjective)


касир

与俄語 касси́р (kassír)同源。

kasýr (romanization)
каси́ра (genitive)
каси́ри (nominative plural)
каси́рів (genitive plural)
каси́рка (feminine)


каструля

借自俄語 кастрю́ля (kastrjúlja)，来自德語 Kastrol，Kasserolle的变体，来自法語 casserole。

kastrúlja (romanization)
кастру́лі (genitive)
кастру́лі (nominative plural)
кастру́ль (genitive plural)
кастру́льний (relational adjective)

Uk-каструля.ogg


кат

kat (romanization)
ка́та (genitive)
кати́ (nominative plural)
каті́в (genitive plural)


кашляти

来自原始斯拉夫語 *kašьľati (“咳嗽”)，来自*kašьľь (“咳嗽”)，来自原始波羅的-斯拉夫語 *kāˀsulia、*kāˀslia，来自原始印歐語 *kʷeh₂s-。

kášljaty (romanization)
кашляну́ти (perfective)

Uk-кашляти.ogg


каяття

kajattjá (romanization)
каяття́ (genitive)
каяття́ (nominative plural)
каятті́в (genitive plural)


кидати

来自古東斯拉夫語 кидати (kidati)，来自原始斯拉夫語 *kydati。

kýdaty (romanization)
ки́нути (perfective)


кинджал

kyndžál (romanization)
кинджа́ла (genitive)
кинджа́ли (nominative plural)
кинджа́лів (genitive plural)


кислотність

kyslótnistʹ (romanization)
кисло́тності (genitive)
кисло́тности (genitive)


китоголов

кит (kyt，“鯨”) + -о- (-o-) + голов (holov，“頭”)。

kytoholóv (romanization)
китоголо́ва (genitive)
китоголо́ви (nominative plural)
китоголо́вів (genitive plural)


кишеньковий злодій

kyšenʹkóvyj zlódij (romanization)
кишенько́вого зло́дія (genitive)
кишенько́ві зло́дії (nominative plural)
кишенько́ві злоді́ї (nominative plural)
кишенько́вих зло́діїв (genitive plural)
кишенько́вих злоді́їв (genitive plural)


клавіатура

klaviatúra (romanization)
клавіату́ри (genitive)
клавіату́ри (nominative plural)
клавіату́р (genitive plural)


клас

klas (romanization)
кла́су (genitive)
кла́си (nominative plural)
кла́сів (genitive plural)


класифікація

klasyfikácija (romanization)
класифіка́ції (genitive)
класифіка́ції (nominative plural)
класифіка́цій (genitive plural)
класифікаці́йний (relational adjective)


класичний

Uk-класичний.ogg


клептократія

kleptokrátija (romanization)
клептокра́тії (genitive)
клептократи́чний (relational adjective)


клуатр

kluátr (romanization)
клуа́тру (genitive)
клуа́три (nominative plural)
клуа́трів (genitive plural)


клімат

klímat (romanization)
клі́мату (genitive)
клімати́чний (relational adjective)


кліматологія

klimatolóhija (romanization)
кліматоло́гії (genitive)
кліматологі́чний (relational adjective)


клітина

klitýna (romanization)
кліти́ни (genitive)
кліти́ни (nominative plural)
кліти́н (genitive plural)

Uk-клітина.ogg


клітка

来自古東斯拉夫語 клѣтъка (klětŭka)，来自原始斯拉夫語 *klětъka。

klítka (romanization)
клі́тки (genitive)
клітки́ (nominative plural)
кліто́к (genitive plural)


книгарня

knyhárnja (romanization)
книга́рні (genitive)
книга́рні (nominative plural)
книга́рень (genitive plural)

Uk-книгарня.ogg


книжкова шафа

knyžkóva šáfa (romanization)
книжко́вої ша́фи (genitive)
книжко́ві ша́фи (nominative plural)
книжко́вих ша́ф (genitive plural)


ковадло

借自波蘭語 kowadło。

kovádlo (romanization)
кова́дла (genitive)
кова́дла (nominative plural)
кова́дл (genitive plural)

Uk-ковадло.ogg


когнітивна психологія

kohnitývna psyxolóhija (romanization)
когніти́вної психоло́гії (genitive)

zh-когнітивна_психологія-uk-noun-cYZ6qDfn


кожний

来自古東斯拉夫語 къжьдо (kŭžĭdo)，来自原始斯拉夫語 *kъžьdo。同源词有俄語 ка́ждый (káždyj)、白俄羅斯語 ко́жны (kóžny)、波蘭語 każdy。注意与俄語 ко́жный (kóžnyj，“皮膚的”)不同源。


кожному своє

ко́жномусвоє́


козирок

kozyrók (romanization)
козирка́ (genitive)
козирки́ (nominative plural)
козиркі́в (genitive plural)


коктейль Молотова

koktéjlʹ Mólotova (romanization)
кокте́йлю Мо́лотова (genitive)
кокте́йлі Мо́лотова (nominative plural)
кокте́йлів Мо́лотова (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-коктейль Молотова.wav


колгосп

kolhósp (romanization)
колго́спа (genitive)
колго́спи (nominative plural)
колго́спів (genitive plural)
колго́спний (relational adjective)
колго́спик (diminutive)


колектив

kolektýv (romanization)
колекти́ву (genitive)
колекти́ви (nominative plural)
колекти́вів (genitive plural)

Uk-колектив.ogg


колишній

Uk-колишній.ogg


колонія

kolónija (romanization)
коло́нії (genitive)
коло́нії (nominative plural)
коло́ній (genitive plural)
колоніа́льний (relational adjective)

Uk-колонія.ogg


коментувати

komentuváty (romanization)
прокоментува́ти (perfective)


комерційний

Uk-комерційний.ogg


комора

komóra (romanization)
комо́ри (genitive)
комо́ри (nominative plural)
комо́р (genitive plural)


комп'ютерний вірус

kompʺjúternyj vírus (romanization)
комп'ю́терного ві́русу (genitive)
комп'ю́терні ві́руси (nominative plural)
комп'ю́терних ві́русів (genitive plural)

:Template:計算機病毒，電腦病毒


комунізм

komunízm (romanization)
комуні́зму (genitive)


комунікація

komunikácija (romanization)
комуніка́ції (genitive)
комуніка́ції (nominative plural)
комуніка́цій (genitive plural)
комунікаці́йний (relational adjective)


комуністичний

комуні́ст (komuníst) + -и́чний (-ýčnyj)


конвенція

konvéncija (romanization)
конве́нції (genitive)
конве́нції (nominative plural)
конве́нцій (genitive plural)
конвенці́йний (relational adjective)

Uk-конвенція.ogg


коник

kónyk (romanization)
ко́ника (genitive)
ко́ники (nominative plural)
ко́ників (genitive plural)

кінь (kinʹ) 的指小詞：（小）馬


консервативний

konservatývnyj (romanization)
консервати́вно
консервати́вність (abstract-noun)

Uk-консервативний.ogg


контамінація

kontaminácija (romanization)
контаміна́ції (genitive)
контаміна́ції (nominative plural)
контаміна́цій (genitive plural)

Uk-контамінація.ogg


копійка

来自俄語 копе́йка (kopéjka)。

kopíjka (romanization)
копі́йки (genitive)
копі́йки (nominative plural)
копі́йок (genitive plural)
копі́йковий (relational adjective)
копійча́ний (relational adjective)
копі́єчка (diminutive)

Uk-копійка.ogg

戈比（烏克蘭貨幣單位，100戈比等于1荷林夫納）


корисний

korýsnyj (romanization)
kórysnyj (romanization)
кори́сно
ко́рисно
кори́сність (abstract-noun)
ко́рисність (abstract-noun)

Uk-корисний.ogg

кори́сний: Audio


корито

来自原始斯拉夫語 *koryto。

korýto (romanization)
кори́та (genitive)
кори́та (nominative plural)
кори́т (genitive plural)


коробка передач

koróbka peredáč (romanization)
коро́бки переда́ч (genitive)
коро́бки переда́ч (nominative plural)
коробки́ переда́ч (nominative plural)
коро́бок переда́ч (genitive plural)
коробо́к переда́ч (genitive plural)


королівський

Uk-королівський.ogg


коронавірус

koronavírus (romanization)
коронаві́русу (genitive)
коронаві́руси (nominative plural)
коронаві́русів (genitive plural)
коронаві́русний (relational adjective)


короп

来自原始斯拉夫語 *korpъ。

kórop (romanization)
ко́ропа (genitive)
ко́ропи (nominative plural)
ко́ропів (genitive plural)


корупція

korúpcija (romanization)
кору́пції (genitive)


коханка

Uk-коханка.ogg

коха́нець (koxánecʹ) 的陰性形：情人


кошик

kóšyk (romanization)
ко́шика (genitive)
ко́шики (nominative plural)
ко́шиків (genitive plural)


крапля

kráplja (romanization)
кра́плі (genitive)
кра́плі (nominative plural)
кра́пель (genitive plural)


крейда

kréjda (romanization)
кре́йди (genitive)
крейдяни́й (relational adjective)


кремній

krémnij (romanization)
кре́мнію (genitive)
кре́мнієвий (relational adjective)


кремінь

继承自原始斯拉夫語 *kremy。

kréminʹ (romanization)
кре́меня (genitive)
кре́мені (nominative plural)
кре́менів (genitive plural)

Uk-кремінь.ogg


кривий

来自原始斯拉夫語 *krivъ。


криголам

kryholám (romanization)
кригола́ма (genitive)
кригола́ми (nominative plural)
кригола́мів (genitive plural)


крилатка

krylátka (romanization)
крила́тки (genitive)
крила́тки (nominative plural)
крила́ток (genitive plural)


крихта

krýxta (romanization)
кри́хти (genitive)
кри́хти (nominative plural)
крихти́ (nominative plural)
крихт (genitive plural)
кри́хіт (genitive plural)
крихі́т (genitive plural)
кри́хот (genitive plural)
крихо́т (genitive plural)


кровожерливий

krovožérlyvyj (romanization)
кровоже́рливо
кровоже́рливість (abstract-noun)

Uk-кровожерливий.ogg


кровопролиття

krovoprolýttja (romanization)
krovoprolyttjá (romanization)
кровопроли́ття (genitive)
кровопролиття́ (genitive)
кровопроли́ття (nominative plural)
кровопролиття́ (nominative plural)
кровопроли́ть (genitive plural)


крок

krok (romanization)
кро́ку (genitive)
кро́ки (nominative plural)
кро́ків (genitive plural)


кропива

kropyvá (romanization)
кропиви́ (genitive)

Uk-кропива.ogg


круглий

Uk-круглий.ogg


кріт

来自原始斯拉夫語 *krъtъ。

krit (romanization)
крота́ (genitive)
кроти́ (nominative plural)
кроті́в (genitive plural)
кротя́чий (relational adjective)
крото́вий (relational adjective)


кувати

来自原始斯拉夫語 *kovàti。


куди

来自原始斯拉夫語 *kǫda。


куля

kúlja (romanization)
ку́лі (genitive)
ку́лі (nominative plural)
куль (genitive plural)


куниця

kunýcja (romanization)
куни́ці (genitive)
куни́ці (nominative plural)
куни́ць (genitive plural)


купа

繼承自古東斯拉夫語 купа (kupa)，來自原始斯拉夫語 *kupa。

kúpa (romanization)
ку́пи (genitive)
ку́пи (nominative plural)
куп (genitive plural)


купатися

Uk-купатися.ogg


курка

kúrka (romanization)
ку́рки (genitive)
курки́ (nominative plural)
куро́к (genitive plural)


кусати

kusáty (romanization)
покуса́ти (perfective)
укуси́ти (perfective)


кібуц

kibúc (romanization)
кібу́цу (genitive)
кібу́ци (nominative plural)
кібу́ців (genitive plural)
кібу́цний (relational adjective)


кіготь

来自原始斯拉夫語 *kogъtь。

kíhotʹ (romanization)
кі́гтя (genitive)
кі́гті (nominative plural)
кі́гтів (genitive plural)


кількісний

кі́лькість (kílʹkistʹ) + -ний (-nyj)

Uk-кількісний.ogg

同類詞：я́кісний (jákisnyj)


кільце

kilʹcé (romanization)
кільця́ (genitive)
кі́льця (nominative plural)
кі́лець (genitive plural)


латинський

лати́нь (latýnʹ) + -ський (-sʹkyj)

Uk-латинський.ogg


легеня

lehénja (romanization)
леге́ні (genitive)
леге́ні (nominative plural)
леге́нь (genitive plural)
леге́нів (genitive plural)
легене́вий (relational adjective)


ледар

lédar (romanization)
ле́даря (genitive)
ле́дарі (nominative plural)
ле́дарів (genitive plural)

леда́що

懶鬼，懶骨頭，懶人，懶蟲，懶漢

懶鬼，懶骨頭，懶人，懶蟲，懶漢


лей

借自羅馬尼亞語 leu。

lej (romanization)
ле́я (genitive)
ле́ї (nominative plural)
ле́їв (genitive plural)

列伊（摩爾多瓦和羅馬尼亞的貨幣）


лижа

繼承自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。与俄語 лы́жа (lýža)同源。

lýža (romanization)
ли́жі (genitive)
ли́жі (nominative plural)
лиж (genitive plural)
ли́жний (relational adjective)


лизати

来自原始斯拉夫語 *lizati。


листівка

lystívka (romanization)
листі́вки (genitive)
листі́вки (nominative plural)
листі́вок (genitive plural)

Uk-листівка.ogg


лихоманка

lyxománka (romanization)
лихома́нки (genitive)
лихома́нки (nominative plural)
лихома́нок (genitive plural)

Uk-лихоманка.ogg


лицар

lýcar (romanization)
ли́царя (genitive)
ли́царі (nominative plural)
ли́царів (genitive plural)
ли́царський (relational adjective)
лица́рський (relational adjective)


лобода

lobodá (romanization)
лободи́ (genitive)
лободо́вий (relational adjective)
лободя́ний (relational adjective)
лобі́дка (diminutive)


луска

来自原始斯拉夫語 *luska。

luská (romanization)
луски́ (genitive)
лу́ски (nominative plural)
луск (genitive plural)


любов з першого погляду

ljubóv z péršoho póhljadu (romanization)
любо́ві з пе́ршого по́гляду (genitive)
любо́ви з пе́ршого по́гляду (genitive)

коха́ння з пе́ршого по́гляду

一見鍾情，一見傾心，一見生情

一見鍾情，一見傾心，一見生情

zh-любов_з_першого_погляду-uk-noun-J4x~R0c6


людство

ljúdstvo (romanization)
лю́дства (genitive)

Uk-людство.ogg


людський

Uk-людський.ogg


лівий

繼承自原始斯拉夫語 *lěvъ。


лікоть

来自原始斯拉夫語 *olkъtь。

líkotʹ (romanization)
лі́ктя (genitive)
лі́кті (nominative plural)
лі́ктів (genitive plural)

肘，肘部，胳膊肘兒，胳膊肘子


лікувати

Uk-лікувати.ogg


м'який

来自古東斯拉夫語 мѧкъкъ (mękŭkŭ)，来自原始斯拉夫語 *mękъkъ。

mʺjakýj (romanization)
м'я́кший (comparative)
м'я́ко


м'ясоїдний

来自м'я́со (mʺjáso，“肉”) + -о- (-o-) + -їд (-jid) + -ний (-nyj)。

同類詞：травої́дний (travojídnyj)、рослиної́дний (roslynojídnyj)、всеї́дний (vsejídnyj)、комахої́дний (komaxojídnyj)


магній

máhnij (romanization)
ма́гнію (genitive)


магніт

mahnít (romanization)
магні́ту (genitive)
магні́ти (nominative plural)
магні́тів (genitive plural)


мармур

mármur (romanization)
ма́рмуру (genitive)
ма́рмури (nominative plural)
ма́рмурів (genitive plural)
мармуро́вий (relational adjective)
ма́рмурний (relational adjective)


маріонетка

marionétka (romanization)
маріоне́тки (genitive)
маріоне́тки (nominative plural)
маріоне́ток (genitive plural)
маріоне́тковий (relational adjective)

Uk-маріонетка.ogg


масаж

masáž (romanization)
маса́жу (genitive)
маса́жі (nominative plural)
маса́жів (genitive plural)
маса́жний (relational adjective)


матерія

matérija (romanization)
мате́рії (genitive)
мате́рії (nominative plural)
мате́рій (genitive plural)

Uk-матерія.ogg


машинний переклад

mašýnnyj peréklad (romanization)
маши́нного пере́кладу (genitive)
маши́нні пере́клади (nominative plural)
маши́нних пере́кладів (genitive plural)

機器翻譯，機械翻譯，計算機翻譯，機譯


медовий місяць

medóvyj mísjacʹ (romanization)
медо́вого мі́сяця (genitive)
медо́ві місяці́ (nominative plural)
медо́вих місяці́в (genitive plural)


мене

я (ja) 的屬格/賓格單數


меншість

ménšistʹ (romanization)
ме́ншості (genitive)
ме́ншости (genitive)
ме́ншості (nominative plural)
ме́ншостей (genitive plural)

Uk-меншість.ogg


мер

mer (romanization)
ме́ра (genitive)
ме́ри (nominative plural)
ме́рка (feminine)


металобрухт

мета́л (metál，“金属”) + -о- (-o-) + брухт (bruxt，“廢料”)

metalobrúxt (romanization)
металобру́хту (genitive)


механізм

mexanízm (romanization)
механі́зму (genitive)
механі́зми (nominative plural)
механі́змів (genitive plural)

Uk-механізм.ogg


механік

mexánik (romanization)
меха́ніка (genitive)
меха́ніки (nominative plural)
меха́ніків (genitive plural)

Uk-механік.ogg


ми

繼承自原始斯拉夫語 *my。與古教會斯拉夫語 мꙑ (my)同源。亦與立陶宛語 mẽs、古典亞美尼亞語 մեք (mekʻ)。


милий

来自原始斯拉夫語 *milъ。

mýlyj (romanization)
милі́ший (comparative)
наймилі́ший (superlative)
ми́ло
ми́лість (abstract-noun)
ми́ленький (diminutive)


миротворець

myrotvórecʹ (romanization)
миротво́рця (genitive)
миротво́рці (nominative plural)
миротво́рців (genitive plural)


мис

mys (romanization)
ми́су (genitive)
ми́си (nominative plural)
ми́сів (genitive plural)


митниця

mýtnycja (romanization)
ми́тниці (genitive)
ми́тниці (nominative plural)
ми́тниць (genitive plural)

Uk-митниця.ogg


млин

mlyn (romanization)
млина́ (genitive)
млини́ (nominative plural)
млині́в (genitive plural)


множення

mnóžennja (romanization)
мно́ження (genitive)


мобільний телефон

mobílʹnyj telefón (romanization)
мобі́льного телефо́ну (genitive)
мобі́льні телефо́ни (nominative plural)
мобі́льних телефо́нів (genitive plural)

手機，手提電話，移動電話，行動電話


мобілізація

mobilizácija (romanization)
мобіліза́ції (genitive)
мобіліза́ції (nominative plural)
мобіліза́цій (genitive plural)


мова

來自古東斯拉夫語 мълва (mŭlva)，來自原始斯拉夫語 *mъlva；與古教會斯拉夫語 млъва (mlŭva，“說話”)、俄語 молва́ (molvá)、捷克語 mluva等同源。

móva (romanization)
мо́ви (genitive)
мо́ви (nominative plural)
мов (genitive plural)
мо́вний (relational adjective)

Найбі́льше і найдоро́жче добро́ в ко́жного наро́ду — це його́ мо́ва.
Najbílʹše i najdoróžče dobró v kóžnoho naródu — ce johó móva.
每個國家最偉大和最有價值的東西 — 是它的語言。


мовлення

móvlennja (romanization)
мо́влення (genitive)

Uk-мовлення.ogg


мовчати

来自原始斯拉夫語 *mьlčati。

Uk-мовчати.ogg


можливий

možlývyj (romanization)
можли́во
можли́вість (abstract-noun)

Uk-можливий.ogg


можливість

možlývistʹ (romanization)
можли́вості (genitive)
можли́вости (genitive)
можли́вості (nominative plural)
можли́востей (genitive plural)

Uk-можливість.ogg


молоти

来自原始斯拉夫語 *melti。


молочний

来自原始斯拉夫語 *melčьnъ。


молюск

moljúsk (romanization)
молю́ска (genitive)
молю́ски (nominative plural)
молю́сків (genitive plural)


монархія

monárxija (romanization)
мона́рхії (genitive)
мона́рхії (nominative plural)
мона́рхій (genitive plural)


монастир

monastýr (romanization)
монастиря́ (genitive)
монастирі́ (nominative plural)
монастирі́в (genitive plural)
монасти́рський (relational adjective)

Uk-монастир.ogg


морський

Uk-морський.ogg

海的，海洋的，海事的，海產的，海運的，航海的


морський коник

morsʹkýj kónyk (romanization)
морсько́го ко́ника (genitive)
морські́ ко́ники (nominative plural)
морськи́х ко́ників (genitive plural)


мотивація

motyvácija (romanization)
мотива́ції (genitive)
мотива́ції (nominative plural)
мотива́цій (genitive plural)
мотиваці́йний (relational adjective)

Uk-мотивація.ogg


мудрий

来自原始斯拉夫語 *mǫdrъ。


музикант

muzykánt (romanization)
музика́нта (genitive)
музика́нти (nominative plural)
музика́нтів (genitive plural)
музика́нтка (feminine)

Uk-музикант.ogg


музичний інструмент

muzýčnyj instrumént (romanization)
музи́чного інструме́нта (genitive)
музи́чні інструме́нти (nominative plural)
музи́чних інструме́нтів (genitive plural)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-музичний інструмент.wav


мурашник

murášnyk (romanization)
мура́шника (genitive)
мура́шники (nominative plural)
мура́шників (genitive plural)


мідь

来自原始斯拉夫語 *mědь。


між

继承自原始斯拉夫語 *meďu。


мікроскоп

源自法語 microscope，來自古希臘語 μικρός (mikrós，“小”) + σκοπέω (skopéō，“我看見”)。

mikroskóp (romanization)
мікроско́па (genitive)
мікроско́пи (nominative plural)
мікроско́пів (genitive plural)


мікрофон

mikrofón (romanization)
мікрофо́на (genitive)
мікрофо́ни (nominative plural)
мікрофо́нів (genitive plural)


мільярд

milʹjárd (romanization)
мілья́рда (genitive)
мілья́рди (nominative plural)
мілья́рдів (genitive plural)


міліметр

milimétr (romanization)
міліме́тра (genitive)
міліме́три (nominative plural)
міліме́трів (genitive plural)


мінералогія

mineralóhija (romanization)
мінерало́гії (genitive)


міра

来自原始斯拉夫語 *měra。

míra (romanization)
мі́ри (genitive)
мі́ри (nominative plural)
мір (genitive plural)


місити

繼承自原始斯拉夫語 *měsiti。

misýty (romanization)
поміси́ти (perfective)


містечко

mistéčko (romanization)
місте́чка (genitive)
місте́чка (nominative plural)
місте́чок (genitive plural)

Uk-містечко.ogg


міський

Uk-міський.ogg


місія

mísija (romanization)
мі́сії (genitive)
мі́сії (nominative plural)
мі́сій (genitive plural)


мітинг

mítynh (romanization)
мі́тингу (genitive)
мі́тинги (nominative plural)
мі́тингів (genitive plural)
мітинго́вий (relational adjective)


мітохондрія

mitoxóndrija (romanization)
мітохо́ндрії (genitive)
мітохо́ндрії (nominative plural)
мітохо́ндрій (genitive plural)


міфологія

mifolóhija (romanization)
міфоло́гії (genitive)
міфологі́чний (relational adjective)


міх

来自原始斯拉夫語 *měxъ。

mix (romanization)
мі́ха (genitive)
мі́хи (nominative plural)
мі́хів (genitive plural)


мішок

mišók (romanization)
мішка́ (genitive)
мішки́ (nominative plural)
мішкі́в (genitive plural)


наближення

nablýžennja (romanization)
набли́ження (genitive)
набли́ження (nominative plural)
набли́жень (genitive plural)


наблизити

nablýzyty (romanization)
наближа́ти (imperfective)


навпаки

Uk-навпаки.ogg

反而，相反，反之，與此相反


навчальний рік

navčálʹnyj rík (romanization)
навча́льного ро́ку (genitive)
навча́льні ро́ки (nominative plural)
навча́льні роки́ (nominative plural)
навча́льних ро́ків (genitive plural)
навча́льних рокі́в (genitive plural)


нагадувати

naháduvaty (romanization)
нагада́ти (perfective)

Uk-нагадувати.ogg


надлишковий

nadlýškovyj (romanization)
nadlyškóvyj (romanization)


надлишок

nadlýšok (romanization)
надли́шку (genitive)
надли́шки (nominative plural)
надли́шків (genitive plural)
надли́шковий (relational adjective)


надприродний

Uk-надприродний.ogg


надійний

nadíjnyj (romanization)
наді́йно
наді́йність (abstract-noun)

Uk-надійний.ogg


називати

nazyváty (romanization)
назва́ти (perfective)

Uk-називати.ogg


найменший

Uk-найменший.ogg


наказовий

Uk-наказовий.ogg


наказовий спосіб

nakazóvyj spósib (romanization)
наказо́вого спо́собу (genitive)
наказо́ві спо́соби (nominative plural)
наказо́вих спо́собів (genitive plural)


належати

Uk-належати.ogg


наполягати

napoljaháty (romanization)
наполягти́ (perfective)

Uk-наполягати.ogg


наприклад

Uk-наприклад.ogg


напружений

naprúženyj (romanization)
напру́жено
напру́женість (abstract-noun)

Uk-напружений.ogg


напій

napíj (romanization)
напо́я (genitive)
напо́ї (nominative plural)
напо́їв (genitive plural)


нарешті

Uk-нарешті.ogg


наркоманія

narkománija (romanization)
наркома́нії (genitive)
наркома́нії (nominative plural)
наркома́ній (genitive plural)


насолоджуватися

来自насолоди́тися (nasolodýtysja) + -увати (-uvaty)。对比俄語 наслажда́ться (naslaždátʹsja)。

nasolódžuvatysja (romanization)
насолоди́тися (perfective)


настрій

nástrij (romanization)
на́строю (genitive)
на́строї (nominative plural)
на́строїв (genitive plural)
настроє́вий (relational adjective)

Uk-настрій.ogg


наукова фантастика

naukóva fantástyka (romanization)
науко́вої фанта́стики (genitive)
науко́во-фантасти́чний (relational adjective)


науковий

Uk-науковий.ogg


нахабний

naxábnyj (romanization)
наха́бно
наха́бність (abstract-noun)
наха́бство (abstract-noun)

Uk-нахабний.ogg


національність

nacionálʹnistʹ (romanization)
націона́льності (genitive)
націона́льности (genitive)
націона́льності (nominative plural)
націона́льностей (genitive plural)

Uk-національність.ogg


націоналізм

nacionalízm (romanization)
націоналі́зму (genitive)


небезпечний

Uk-небезпечний.ogg


невинний

Uk-невинний.ogg


недовірливий

nedovírlyvyj (romanization)
недові́рливість (abstract-noun)


недоконаний

Uk-недоконаний.ogg


недолік

来自не- (ne-) + долічи́ти (doličýty) 的動詞派生詞。

nedólik (romanization)
недо́ліку (genitive)
недо́ліки (nominative plural)
недо́ліків (genitive plural)

Uk-недолік.ogg


недосвідчений

не- (ne-) + досві́дчений (dosvídčenyj，“有經驗的”)


недостатній

nedostátnij (romanization)
недоста́тньо
недоста́тність (abstract-noun)

Uk-недостатній.ogg


недоступний

nedostúpnyj (romanization)
недосту́пно
недосту́пність (abstract-noun)


незабутній

来自не- (ne-) + забу́ти (zabúty，“忘記”) + -ній (-nij)。

nezabútnij (romanization)
незабу́тньо
незабу́тність (abstract-noun)

Uk-незабутній.ogg


незграбний

nezhrábnyj (romanization)
незгра́бно
незгра́бність (abstract-noun)

Uk-незграбний.ogg


неймовірний

nejmovírnyj (romanization)
неймові́рно
неймові́рність (abstract-noun)

Uk-неймовірний.ogg


нейтральний

nejtrálʹnyj (romanization)
нейтра́льно
нейтра́льність (abstract-noun)


некорисний

nekorýsnyj (romanization)
некори́сно
некори́сність (abstract-noun)

Uk-некорисний.ogg


неминучий

nemynúčyj (romanization)
немину́че
немину́чість (abstract-noun)

Uk-неминучий.ogg

невідворо́тний

不可避免的，總會的，無可避免的

不可避免的，總會的，無可避免的


немовля

nemovljá (romanization)
немовля́ти (genitive)
немовля́та (nominative plural)
немовля́т (genitive plural)

Uk-немовля.ogg


неможливий

nemožlývyj (romanization)
неможли́во
неможли́вість (abstract-noun)

Uk-неможливий.ogg


ненавидіти

nenávydity (romanization)
nenavýdity (romanization)

Uk-ненавидіти.ogg

音頻 (ненави́діти)

恨，討厭，仇恨，憎，憎恨，嫌，恨惡


необмежений

neobméženyj (romanization)
необме́жено
необме́женість (abstract-noun)

Uk-необмежений.ogg


необхідний

Uk-необхідний.ogg

потрі́бний

必要的，不可缺的，必備的

必要的，不可缺的，必備的


непереможний

neperemóžnyj (romanization)
неперемо́жно
неперемо́жність (abstract-noun)

Uk-непереможний.ogg


неповага

nepováha (romanization)
непова́ги (genitive)

Uk-неповага.ogg


непотрібний

nepotríbnyj (romanization)
непотрі́бно
непотрі́бність (abstract-noun)

Uk-непотрібний.ogg


непохитний

nepoxýtnyj (romanization)
непохи́тно
непохи́тність (abstract-noun)

Uk-непохитний.ogg


непридатний

neprydátnyj (romanization)
неприда́тно
неприда́тність (abstract-noun)


нервова система

nervóva systéma (romanization)
нерво́вої систе́ми (genitive)
нерво́ві систе́ми (nominative plural)
нерво́вих систе́м (genitive plural)


нерухомий

来自не- (ne-) + рухо́мий (ruxómyj)。对比白俄羅斯語 нерухо́мы (njeruxómy)、波蘭語 nieruchomy。

neruxómyj (romanization)
нерухо́мо
нерухо́мість (abstract-noun)

Uk-нерухомий.ogg


нерухомість

neruxómistʹ (romanization)
нерухо́мості (genitive)
нерухо́мости (genitive)

Uk-нерухомість.ogg


нерівність

nerívnistʹ (romanization)
нері́вності (genitive)
нері́вности (genitive)

Uk-нерівність.ogg


несправедливий

nespravedlývyj (romanization)
несправедли́во
несправедли́вість (abstract-noun)

Uk-несправедливий.ogg


нетерплячий

не- (ne-) + терпля́чий (terpljáčyj，“有耐心的”)

Uk-нетерплячий.ogg


нижній

来自原始斯拉夫語 *nižьnъ。


нирка

来自波蘭語 nerka。

nýrka (romanization)
ни́рки (genitive)
ни́рки (nominative plural)
нирки́ (nominative plural)
ни́рок (genitive plural)
ниро́к (genitive plural)


новосілля

novosíllja (romanization)
новосі́лля (genitive)
новосі́лля (nominative plural)
новосі́ль (genitive plural)

Uk-новосілля.ogg


нормальність

normálʹnistʹ (romanization)
норма́льності (genitive)
норма́льности (genitive)


носоріг

nosoríh (romanization)
носоро́га (genitive)
носоро́ги (nominative plural)
носоро́гів (genitive plural)

Uk-носоріг.ogg


нудний

nudnýj (romanization)
ну́дно
ну́дність (abstract-noun)


ніготь

来自原始斯拉夫語 *nogъtь。

níhotʹ (romanization)
ні́гтя (genitive)
ні́гті (nominative plural)
ні́гтів (genitive plural)

指甲，手指甲；趾甲，脚趾甲


нікчемний

nikčémnyj (romanization)
нікче́мність (abstract-noun)

Uk-нікчемний.ogg


об'єднання

obʺjednánnja (romanization)
об'єдна́ння (genitive)
об'єдна́ння (nominative plural)
об'єдна́нь (genitive plural)

Uk-об'єднання.ogg

音頻 (об'є́днання)


об'єкт

obʺjékt (romanization)
об'є́кта (genitive)
об'є́кти (nominative plural)
об'є́ктів (genitive plural)


об'єктивний

obʺjektývnyj (romanization)
об'єкти́вно
об'єкти́вність (abstract-noun)


об'єм

obʺjém (romanization)
об'є́ма (genitive)
об'є́ми (nominative plural)
об'є́мів (genitive plural)
об'є́мний (relational adjective)


обережний

oberéžnyj (romanization)
обере́жно
обере́жність (abstract-noun)

Uk-обережний.ogg


обережно

Uk-обережно.ogg


обличчя

oblýččja (romanization)
обли́ччя (genitive)
обли́ччя (nominative plural)
обли́ч (genitive plural)

Uk-обличчя.ogg


обмеження

来自обме́ж(ити) 完 (obméž(yty)) + -ення (-ennja)。

obméžennja (romanization)
обме́ження (genitive)
обме́ження (nominative plural)
обме́жень (genitive plural)

Uk-обмеження.ogg


обмежувати

обме́ж(ити) (obméž(yty)) + -увати (-uvaty)

obméžuvaty (romanization)
обме́жити (perfective)

Uk-обмежувати.ogg


обмін речовин

óbmin rečovýn (romanization)
о́бміну речови́н (genitive)


обмірковувати

obmirkóvuvaty (romanization)
обміркува́ти (perfective)

Uk-обмірковувати.ogg


обов'язковий

Uk-обов'язковий.ogg


образливий

来自обра́з(ити) (obráz(yty)) + -ливий (-lyvyj)。

obrázlyvyj (romanization)
обра́зливо
обра́зливість (abstract-noun)

Uk-образливий.ogg


обсерваторія

observatórija (romanization)
обсервато́рії (genitive)
обсервато́рії (nominative plural)
обсервато́рій (genitive plural)


обід

来自原始斯拉夫語 *obědъ。

obíd (romanization)
обі́ду (genitive)
обі́ди (nominative plural)
обі́дів (genitive plural)
обі́дній (relational adjective)


обід

来自原始斯拉夫語 *obvodъ。对比俄語 о́бод (óbod)。

óbid (romanization)
о́бода (genitive)
о́боди (nominative plural)
о́бодів (genitive plural)


обійти

来自об- (ob-) + йти (jty)，与俄語 обойти (obojti)同源。

obijtý (romanization)
обхо́дити (imperfective)


овоч

óvoč (romanization)
о́вочу (genitive)
о́вочі (nominative plural)
о́вочів (genitive plural)
овоче́вий (relational adjective)


огляд

огляда́ти (ohljadáty) 的動詞派生詞。

óhljad (romanization)
о́гляду (genitive)
о́гляди (nominative plural)
о́глядів (genitive plural)
оглядо́вий (relational adjective)


оглядати

ohljadáty (romanization)
огля́нути (perfective)

Uk-оглядати.ogg


одинадцять

Uk-одинадцять.ogg


одиниця

来自оди́н (odýn) + -иця (-ycja)。对比俄語 едини́ца (jediníca)。

odynýcja (romanization)
одини́ці (genitive)
одини́ці (nominative plural)
одини́ць (genitive plural)

Uk-одиниця.ogg

одина́чка f (odynáčka)之同義詞


однина

odnyná (romanization)
однини́ (genitive)


одноокий

来自оди́н (odýn) + -о- (-o-) + о́ко (óko) + -ий (-yj)。

Uk-одноокий.ogg


одночасний

Uk-одночасний.ogg


одночасно

Uk-одночасно.ogg


одуд

ódud (romanization)
о́дуда (genitive)
о́дуди (nominative plural)
о́дудів (genitive plural)


одягатися

odjahátysja (romanization)
одягти́ся (perfective)
одягну́тися (perfective)

Uk-одягатися.ogg


окремий

Uk-окремий.ogg


оксамит

oksamýt (romanization)
оксами́ту (genitive)
оксами́ти (nominative plural)
оксами́тів (genitive plural)
оксами́товий (relational adjective)
оксами́тний (relational adjective)

Uk-оксамит.ogg


окуляри

okuljáry (romanization)
окуля́рів (genitive)