egli

egle 的賓格/工具格單數


putra

粥，燕麦粥，麦芽浆，半流质食物


avokado

經其他歐洲語言借入，最終源自借自西班牙語 aguacate，源自納瓦特爾語 āhuacatl。在歐洲，此詞也受到與西班牙語 abogado (“律師”) 混淆的影響。

avokado ir lauru dzimtas augs

鱷梨，酪梨，牛油果的果實

avokado satur daudz tiamīnu (B1), riboflavīnu (B2) un A vitamīnu

鱷梨含有大量維生素 B1（硫胺素）、B2（核黃素）和 A


noti

nots 的賓格/工具格單數


austere

牡蠣，海蠣子，蠔子，蚝子


industrija

最終源自拉丁語 industria (“勤勉；活動；工業”)。以-ija結尾。


zirgs

繼承自原始波羅的語 *źirˀgás。


AIDS

源自英語 AIDS。最早見於1986年10月。原本對於此詞的本土化翻譯有許多提議，但 Terminoloģijas komisija 最後選用了 AIDS（aidss + mērlis）作為正式名稱。現在基本只使用首字母縮略詞的形式。

AIDS ir saīsināts jaunās slimības nosaukums (no angļu «Acquired Immunodeficiency Syndrom» [sic] - iegūtā imūndeficīta sindroms). Pirmo reizi ar šo slimību sastapās ASV ārstu grupa Kalifornijas štatā 1981. gada jūnijā.

艾滋病是一種疾病的簡稱（來自英語“Acquired Immunodeficiency Syndrome”）。1981年6月，美國加州的一組醫生最早發現這種疾病。


abats

經由其他歐洲語言，最終借自拉丁語 abbās (“父親”)，源自古希臘語 ἀββᾶς (abbâs)，源自亞拉姆語 אבא (’abbā，“父親”)。

abats ir Romas katoļu baznīcas goda tituls

修道院院長是羅馬天主教會的一個尊稱

abats nēsā mitru un gana zizli

修道院院長带着法冠（帽子）、拿着牧羊人的手杖


nafta

源自拉丁語 naphtha，源自古希臘語 νάφθα (náphtha)。


persona

源自拉丁語 persōna (“人”)。


taka

源自原始印歐語 *tekʷ- (“流動”)；對比 tecēt (“流動，流淌”)。


sultāns

經其他歐洲語言借入（比較法語 sultan、德語 Sultan），最終源自土耳其語 sultan，源自阿拉伯語 سُلْطَان (sulṭān)，明顯源自亞拉姆語 [需要文字] (šultānā，“力量、權力、權威”)。

sultāna pils

Osmaņu impērijas sultāns

顎圖曼帝國／奧斯曼帝國蘇丹

tas notika toreiz, kad es viesojos pie turku sultāna

這件事發生在我拜訪土耳其蘇丹的時候


pēda

繼承自原始印歐語 *pṓds。


sapnis

梦、梦幻、梦寐、梦想、愿望


saule

繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *sáuˀlijāˀ。

當用來指稱太陽系的中央恆星時，特別是當被視為一個位置時，saule 通常寫作大寫，即 Saule。

saule spīd

rīta, vakara, vasaras saule

saule lec, riet

saules lēkts, riets

saules sistēma

saules aptumsums

saules vējš

saules plankumi

saules enerģija

陽光，太陽（太陽照到地球的光和熱）

sildīties saulē

istabā nav saules

kaktusiem vajadzīgs daudz saules

acis žilbst saulē

atlaisties saulē

šajā saulē dzivot

aiziet viņā saulē

謝世，離開這個世界，死亡


māte

繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *mā́ˀtē, 繼承自原始印歐語 *méh₂tēr (“母親”)，其中 *ma, *meh₂ 最初可能是孩子的呼喚或幼兒用語。
同源詞包括立陶宛語 mótė (“女人、妻子」，方言中也作「母親”)、móteris (“女人”)、mótina (“母親”)、古普魯士語 mūti、muti、mothe、蘇多維亞語 ate（源自 *māte）、原始斯拉夫語 *mati（派生出俄語 мать (matʹ)、白俄羅斯語 маць (macʹ)、烏克蘭語 ма́ти (máty)、保加利亞語 ма́ти (máti)、ма́тер (máter)、捷克語 máti 以及波蘭語古舊用語 mać）、原始日耳曼語 *mōdēr（派生出古撒克遜語 mōdar、古英語 mōdor、英語 mother、古諾爾斯語 móðir、古高地德語 muoter、德語 Mutter）、梵語 मातृ (mā́tṛ)、阿維斯陀語 𐬨𐬁𐬙𐬀𐬭 (mātar)、古希臘語 μήτηρ (mḗtēr)、多利亞μάτηρ (mátēr)、拉丁語 māter 等。

mazā meitenīte kā mazs cinītis sēdēja mātei blakus

小女孩像一座小山，坐在媽媽旁邊

briežu, vilku, lāču māte

bišu māte

meža māte

森林母親（= 神話生物）


republika

借自拉丁語 rēs publica (“共和國”)（通過其他歐洲語言傳入），源自 rēs (“事務”) 和 publica，字面意思“公共事務”。

demokrātiska republika

sociālistiska republika

prezidentālā republika

parlamentāra republika

autonomās republikas

Latvijas Republika


hurma

源自鄂圖曼土耳其語 خرما (hurma) ← 波斯語 خرما (xurma)。


ēģiptietis

ēģiptieši arī Latvijā seko līdzi notikumiem dzimtenē

在拉脫維亞的埃及人也和在他們祖國一樣過節日

tūkstošiem ēģiptiešu Kairā pieprasa Mubarakam nāves spriedumu

成千上萬的埃及人要求判處穆巴拉克死刑

(屬格複數) 埃及（人）整體

ēģiptiešu akīvists

ēģiptiešu ekonomika

(屬格複數) 古埃及（人）整體

ēģiptiešu hieroglifi

ēģiptiešu valoda

ēģiptiešu mitoloģija


ēģiptiete

源自Ēģipte (“埃及”) + -iete或ēģiptietis (“埃及的”) + -e (“陰性後綴”)。

（現代/古代）埃及人（女性）

skaista kā senā ēģiptiete

ēģiptiete pasaulē laiž septiņus bērnus

一個埃及女人生了7個小孩

ēģiptietes drīkstēs ceļot bez vīru atļaujas

埃及女性將可不必先得到丈夫的批准再外出旅行


avs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *awis ← 原始印歐語 *h₃éwis。

aita比avs更常用。avs被認為已經過時。

avju gans

avs piens


buča

源自原始波羅的語 *bu- （+擬聲詞 č(a)，表示親吻的聲音），源自原始印歐語 *bu- (“嘴唇”)。一些研究者認為借自日耳曼語族；但主流意見認為本詞非借詞。與立陶宛語 bùčius, bučinỹs, 白俄羅斯語 бу́ся (búsja), 保加利亞語 бу́зя (búzja，“臉頰”), 波蘭語 buzia (“嘴；臉；親吻”), 烏克蘭語 бу́зя (búzja，“嘴”), 中古低地德語 bützen, 德語 bussen (“親吻”)（方言pussen）, 瑞典語 puss (“親吻”), 愛爾蘭語 bus (“嘴唇”), 阿爾巴尼亞語 buzë (“嘴唇”), 拉丁語 bucca (“嘴”)等同源。

viņš deva tai sirsnīgu buču

kad meita buču saņēmusi, tad viņa iesaucas: “tu pagāns!” un dara tā, it kā tā lūpas gribētu noslaucīt

那個女孩被親的時候，她叫道：“你個流氓！”然後她好像在擦乾淨她的嘴唇一樣


cilvēks

借自古東斯拉夫語 человѣкъ (čelověkŭ) （參見俄語 челове́к (čelovék)，源自原始斯拉夫語 *čelověkъ，源自更早的*kelověkъ）。由於此前該義的詞語缺失，vīrs (“男人”)也曾作“人”一義（參見立陶宛語 žmogùs, 拉丁語 homo）)；此詞也可能促進了本詞的借入。

labs, jauns, jautrs cilvēks

gudrs cilvēks

noslēgts cilvēks

cilvēka izcelšanās

cilvēka attīstība

cilvēka cieņa

cilvēku sabiedrība

precēts cilvēks

ģimenes cilvēks

mieras cilvēks

tie bija cilvēki, tur bērns varēja dzīvot

他們是好人，小孩子可以和他們一起過日子

uz ielas cilvēku pūlis

ē, puiši! ē, meitas! ē, cilvēki! palīgā, palīgā!

嘿，小夥子們！嘿，姑娘們！嘿，各位！來幫幫忙吧！


vokatīvs

源自其他歐洲語言，源自拉丁語 vocātīvus。


lidosta

starptautiskā lidosta

lidostas uzgaidāmās telpas

sagaidīt viesus lidostā


bors

源自boraks的詞幹。

bora savienojumi

bora mēslojums


zeme

源自原始波羅的-斯拉夫語 *źemē，對比zem，源自原始印歐語 *dʰéǵʰōm。對比立陶宛語 žẽmė, 波蘭語 ziemia, 俄語 земля́ (zemljá), 波斯語 زمین (zamin) 拉丁語 humus, 古希臘語 χθών (khthṓn)。


atoms

借自其他歐洲語言，源自拉丁語 atomus (“最小的粒子”)，源自古希臘語 ἄτομος (átomos，“不可分割的”)，源自 ἀ- (a-，“不”) + τέμνω (témnō，“切，割”)。

atoma kodols

atoma uzbūve

radioaktīvais atoms

atoma masas vienība

atomu pētīšana

atomu polarizācija

atomu sadursmes


cēlgāze

可能源自cēls + gāze。


gāze

可能通過德語 Gas或俄語 газ (gaz)。


gāze

可能與gāzt (“（使）下落”)同源。


gāze

可能通過俄語 газ (gaz，“紗布”)或德語 Gaze (“紗布”)。


slāpeklis

slāpekļa molekula

molekulārais slāpeklis

slāpekļa savienojumi

slāpekļa (minerāl)mēsli

slāpekļa baktērijas


ogleklis

oglekļa monoksīds

oglekļa dioksīds


berilijs

源自新拉丁語 beryllium ← beryllus ← 古希臘語 βήρυλλος (bḗrullos，“綠柱石”) + -ium。

berilija savienojumi


litijs

源自新拉丁語 lithium ← lithia (源自古希臘語λίθος (líthos，“石頭”)) + -ium。

litija savienojumi

litija tvaiki


hēlijs

源自新拉丁語 helium ← 古希臘語 ἥλιος (hḗlios，“太陽”)。

ar hēliju pildīts gāzu termometrs

pazemināt temperatūru ar hēlija palīdzību


ūdeņradis

ūdeņraža bumba

ūdeņraža pārskābe, ūdeņraža peroksīds


skābeklis

源自skābe (“酸”) + -eklis，由K. Valdemārs造於19世紀中葉，原義為“氧化物”，19世紀60年代改為現在的意思（Valdemārs最初造的詞是skābējs gaiss，後改為skābējs，但均未被採用）。

skābekļa molekula

skābekļa savienojumi

skābekļa balons

skābekļa deglis


skābe

源自skāb(t) (“變酸”) + -e，最早見於19世紀的詞典。19世紀50年代，K. Valdemārs使用skābums表示“酸”，但沒有成功；skābe成為本義的標準形式。

stipra, vāja skābe

organiskā skābe

skābju savienojumi

skābekli saturošas skābes


fluors

源自拉丁語 fluor (“流動”)。

fluora savienojumi


neons

源自古希臘語 νέον (néon)，νέος (néos，“新的”)的中性形。

spilgtā neona gaisma

neona caurule


nātrijs

源自新拉丁語 natrium。

nātrija hidroksīds

nātrija karbonāts

nātrija hlorīds


magnijs

源自新拉丁語 magnēsium ← Magnēsia (“色薩利一地區名”)。

magnija sāļi

nātrija oksīds

nātrija gaisma


alumīnijs

源自英語 alumina (“氧化鋁”) ← 拉丁語 alumen (“明礬，瀉鹽”)。

alumīnija rūdas

alumīnija sakausējumi

alumīnija trauki

alumīnija caurules

alumīnija skārds


silīcijs

源自拉丁語 silex (“二氧化硅”)的詞幹。

silīcija dioksīds

silīcija karbīds

silīcija ieleja


fosfors

源自拉丁語 phosphorus ← 古希臘語 φωσφόρος (phōsphóros，“持燈者”) ← φῶς (phôs，“光”) + φέρω (phérō，“持，帶”)。

baltais, sarkanais, violetais fosfors

fosfora sāļi

fosfora mēslojums


sērs

源自原始印歐語 *ser- (“流動，走動”)，源自硫的刺激性氣味，或源自硫似“液體”的性質 > “流動得快的物體” > “硫”。與俄語 се́ра (séra), 拉丁語 serum (“乳清”)等同源。有專家認為sērs是13世紀借自古東斯拉夫語 (сѣр (sěr), сѣра (sěra))的。總的來說，不管本詞是否是借詞，其形成都可能受到古東斯拉夫語及俄語的影響。

aktīvais sērs

organiskais sērs

sēra trioksīds

sēra atrades

sēra savienojumi

sēra peldes

auss sērs

sēra korķis


hlors

源自古希臘語 χλωρός (khlōrós，“淺綠色”)，通過英語chlorine。

hlora savienojumi

hlora skābe, hlorskābe


argons

源自古希臘語 ἀργόν (argón)，ἀργός (argós，“懶惰的”)的中性形。

argona izotopi


kālijs

源自阿拉伯語 القِلْي (al-qily，“塵；鹼”)。

potassium （metallic chemical element, with atomic number 19）

kālija jodīds

kālija permanganāts


kalcijs

源自新拉丁語 calcium ← 拉丁語 calx (“石灰，石灰石”)。

kalcija hlorīds


vanādijs

vanādija rūdas

vanādija korozija

vanādija tērauds


hroms

源自新拉丁語 ← 法語 chrome ← 古希臘語 χρῶμα (khrôma，“顏色”)。

hroma rūda

hroma tērauds


mangāns

源自拉丁語 Magnesia ← 古希臘語 Μαγνησία (Magnēsía)。

mangāna sulfāts

mangāna bronza


dzelzs

源自原始印歐語 *gʰelgʰ- (“鐵”)（可能借自小亞細亞某語言）。最初拉脫維亞語的反身形為dzelzis，現在依然存在（陽性，第二類變格，常複數），意為“鐵塊”。與立陶宛語 geleži̇̀s, 古普魯士語 gelso (< *gelzā), 古教會斯拉夫語 желѣзо (želězo), 俄語 железо (železo)等同源，並可能與古希臘語 χαλκός (khalkós，“銅，青銅”)同源。

dzelzs rūda

dzelzs ieguve

dzelzs savienojumi

dzelzs korozija

含鐵的材料，鐵合金 (作形容詞)

metināmā dzelzs

dzelzs vārti, durvis

dzelzs lūžņi

izgatavots no dzelzs

dzelzs laikmets

(作形容詞) 強壯的；強有力的，不可動搖的，鋼鐵一般的

dzelzs veselība

dzelzs raksturs

dzelzs griba

dzelzs disciplīna

dzelzs loģika

dzelzs kārtība


kobalts

源自德語 Kobold (“哥布林”)。

kobalta rūda

kobalta sakausējumi

kobalta krāsa


cinks

cinka rūda

cinka ieguve

cinka sakausējumi

cinka sāļi

cinka ziede


germānijs

源自拉丁語 Germania (“日耳曼人之地”)。

germānija pulveris

germānija tranzistors


kriptons

源自古希臘語 κρυπτός (kruptós，“隱藏的”)的中性形。

spožā kriptona spuldze


cirkonijs

源自德語 Zirkonium ← 阿拉伯語 زَرْقُون (zarqūn)。

cirkonija dioksīds


molibdēns

源自新拉丁語 molybdenum ← 古希臘語 μόλυβδος (mólubdos，“鉛”)，因這兩種元素常混淆。

molibdēna sakausējumi


verbu

verbs 的賓格/工具格單數


platīns

通過其他歐洲語言，源自西班牙語 platina (“小銀”)，plata (“銀”)的小稱。

platīna oksīds

platīna stieple


sniegs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *snáigas (> 拉脫維亞語 *snaigs，受動詞snigt (“下雪”)的影響；對比立陶宛語 snai̇̃gė (“雪花”)，仍保留 ai)，源自原始印歐語 *snóygʷʰos。

sniegs snieg

sniega pārslas, kristāli

sniega ūdens, sniegūdens

sniega vīrs, sniegavīrs

sniega vētra

smalks, dziļš, irdens sniegs

slapjš, sauss, irdens sniegs

sniega kupena

sniegs sāk kust

sniega lāpsta

tīrīt sniegu no ceļa

balts kā sniegs


tauriņš

源自拉脫維亞語 tàurs，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *taurás，繼承自原始印歐語 *táwros。

dzeltens tauriņš

tauriņa kāpurs

tauriņu kolekcija


tērauds

借自立窩尼亞語 tierōda (“鋼”)，源自tierā (“刀身”)，源自原始芬蘭語 *terä + rōda (“鐵”)，源自原始芬蘭語 *rauta。

ciets kā tērauds

nerūsošs, nerūsošais tērauds

tērauda plāksne

tērauda lējumi

tērauda lietuve


vulkāns

aktīvs vulkāns

aprimis vulkāns


ķirzaka

ķirzakas iznīcina kaitīgus kukaiņus

atšķirībā no zivīm ķirzakas galvu ar vidukli savieno kakls

和魚不同，蜥蜴有連接從頭到腰的脖子


pils

源自原始波羅的-斯拉夫語 *pilis ← 原始印歐語 *pl̥h₁-í-s ← *pl̥h₁- (“堡壘”)。與古希臘語 πόλις (pólis), 梵語 पुर (pura), 立陶宛語 pilis同源。

prezidenta pils

pils sardze

senlatviešu pilis

viduslaiku pilis

pils muri, torņi, grāvis


acs

源自原始波羅的語（可能原始波羅的-斯拉夫語）*ak- ← 原始印歐語 *h₃okʷ-, *h₃ekʷ- (“眼睛；看”)。與立陶宛語 aki̇̀s, 古普魯士語 ackis :Template:複, 原始斯拉夫語 *oko (“眼睛”) (古教會斯拉夫語 око (oko), 俄語, 烏克蘭語 о́ко (óko), 保加利亞語 око́ (okó), 捷克語 波蘭語 oko), 原始日耳曼語 *ago (> *augô，受*ausô (“耳”)的影響; 哥特語 𐌰𐌿𐌲𐍉 (augō), 德語 Auge, 荷蘭語 oog, 英語 eye), 梵語 अक्षि (akṣi), 亞美尼亞語 ակն (akn), 古希臘語 ὤψ (ṓps，“眼睛；臉”), 拉丁語 oculus等同源。

zilas, brūnas, melnas acis

藍色的、褐色的、黑色的眼睛

lielas, mazas acis

šauras, šķības acis

acu vāki (plakstiņi)

dzīvas, skumjas acis

viltīgas acis

acu pilienis

atvērt, aizvērt acis

mirkšķināt acis

acis kā vanagam, kaķim

pievērst acis gleznai

gredzens ar lielu aci

kartupeļu acis

adatas acs

tīkla acis

dūzim ir vienpadsmit acu


adata

與adīt詞幹相同（多了 -at）：原始波羅的語 *ad-，源自原始印歐語 *edʰ-, *odʰ- (“尖的”)。與立陶宛語 ãdata等同源。

šujamā adata

lāpāmā adata

adāmadata

ķirurģiskā adata

adatas acs

adata ar lielu aci

ievērt diegu adatā

sieva paņēma adatu ar diegu un gribēja sašūt plēsumu svārkos

（他的）妻子拿了針線，想給（他的）西裝外套破了的地方縫補

šīs daļas ada ar smalkākām adatām

有人用更好的針織了（這件套頭毛衣的）這些地方

saspraužamā adata

matu adatas

kaklasaites adata

meistars pataustīja, vai adata vēl labi turas kakla lakatiņā

主人檢查了別針是不是還有好好地別住領巾

針，針頭 （用於刺、扎、注射）

injekciju adata

adatu terapija

（常:Template:複） （動植物的） 刺

eža kažoka adatas

kaktusa adatas

cirtēju cietās rokas nejuta asās skuju adatas, kas ķērās viņu drēbēs un dūrās, kur vien pieskārās

the hard hands of the lumbermen did not feel the sharp connifer needles that stuck to their clothes and pricked wherever they touched

指針 （工具/機器的部件）

manometra adata

mērinstrumenta adata

kompasa adata

dreboša magnēta adata vienmēr griežas pret polu

the trembling magnet needle always turns towards the pole

spidometers drebināja rādītāja adatu, ceļa kilometri dila, un skaitlis uz skalas auga

the speedometer made its indicator needle tremble, the kilometers of the path (to go) decreased, and the numbers on the meter grew


airis

有多種說法。其一是派生自原始波羅的語 *air-，源自原始印歐語 *ey-, *oy- (“桿”)並多出一個 r ；其二是與拉脫維亞語 vairīt “閃避，避開”有相同來源，並脫落首音 v。其他說法有：借自日耳曼語族語言（如古諾爾斯語 ár, 古英語 ār, 英語 oar ← 原始日耳曼語 *airō），參見立窩尼亞語 āiraz（源自原始芬語*airo）。與立陶宛語 ai̇̃rė同源。

divi airi

airu laiva

cilāt airus

iegremdēt airus ūdenī

sēsties airos, pie airiem

Griniņš ievilka airus un ļāva laivai slīdēt lēni uz priekšu

Griniņš pulled the oars and let the book slide slowly forward

nolicis airi, noliecos pār laivas malu un sāku raut ūdens augus

letting go of the oar, he leaned over the boat edge and began to pluck the aquatic plants

nosēdies airos, Pičs ar vienmērīgiem un spēcīgiem vēzieniem dzina laivu uz priekšu

having sat at the oars, Pičs drove the boat forward with steady, strong strokes


aita

源自原始波羅的語 *aitā ← 原始印歐語 *ey-, *oy- (“走”)（參見iet），並多出音節 tā。原義為“走了的人”，是“綿羊”一詞的常見來源（參見俄語, 白俄羅斯語, 烏克蘭語 баран (baran)，借自原始突厥語 *baran (“走了的人”)）。另一說法是派生自 aita ，源自舊詞avs (“sheep”)的指小詞avitiņa，這一說法不見得十分正確，因為 avi > ai 的變化不規則。與立陶宛語 áita〈陰〉, áitas (“老是兜兜轉轉的人，不停歇的人”)〈陽〉, 古普魯士語 aytegenis (“小啄木鳥”), 方言俄語 етенька (jetenʹka)（源自*ěta- < *ait-), 赫梯語 𒇻 (iyant-，“綿羊”)（字面意思“走了的人”）等同源。

aita比avs使用頻率高。

mājas aita

aitu gans

aitu suns

cirpt aitas


akmens

源自原始波羅的-斯拉夫語 *akmō ← 原始印歐語 *h₂éḱ-mō, *h₂éḱ-h₂-men（參見asmens，與本詞的 *ḱ不同，可能是由於原始印歐語的方言差異），源自詞幹*aḱ-, *h₂éḱ- (“尖的，有棱角的”) + -men。與立陶宛語 akmuõ, 屬格akmeñs, 蘇多維亞語 akmi, 赫梯語 [需要文字] (aku，“硬石頭”), 梵語 अश्मन् (aśman，“石頭；天空”), 阿維斯陀語 asman (“石頭；天空”), 古希臘語 ἄκμων (ákmōn，“鐵砧”), ἀκμή (akmḗ，“尖刺；刀刃”) (*h₂éḱ-h₂-men > 原始斯拉夫語 *kamy (“石頭”)), 白俄羅斯語, 俄語 ка́мень (kámenʹ), 烏克蘭語 ка́мінь (káminʹ), 保加利亞語 ка́мен (kámen), 捷克語 kámen, 波蘭語 kamień同源。
根據近年的分析，對應形式可能源自*akmō、東部波羅的語族，類似原始波羅的-斯拉夫語。

ass, šķautņaina akmens

akmens šķembas

akmens slabs, plāksne

akmens klons, sienas, bruģis

mest akmeni

lauzt akmeņus

smags ka akmens

ciets ka akmens

krīt ka akmens

akmens laikmets

（屬格，作形容詞） 硬的；冷漠的；堅定的

akmens sirds

gleznotājs ar nekustīgu akmens seju bija atlaidies atzveltnes krēslā

the painter with the immobile, stone face had let himself down on the armchair

rets akmens

īsti akmeņi

gredzens ar akmeni

pulkstenis ar piecpadsmit akmeņiem

žults akmeņi

zobu akmens, zobakmens

nieru akmeņi veidojas nieru bļodiņās

katla akmens


aknas

源自原始波羅的語 *yeknā-, *yaknā-，源自*yekʷ-né-s，原始印歐語 *Hyékʷr̥ (“肝臟”)的屬格形。與立陶宛語 jẽknos，方言ãknos, 古普魯士語 lagno（可能是 iagno的錯拼）, 梵語 यकृत् (yakṛt)（屬格यक्नः (yaknaḥ)）, 古希臘語 ἧπαρ (hêpar)（屬格ἧπατος (hêpatos)）, 拉丁語 iecur等同源。

一般多使用複數形。單數形在詞典中有，但大多數時候不見使用。

aknu slimības

aknu uztūkums

aknu funkcijas

kuņģa tuvumā ir aknas ar žultspūsli

aknām ir izcila nozīme visdažādākos organisma vielmaiņas procesos

肝臟對身體的一系列代謝過程有著舉足輕重的作用

ceptas, sautētas aknas

aknu desa, pastēte

ļoti labs A vitamīna avots uzturā ir liellopu un cūku aknas, kā arī mencu aknu konservi

要攝入維他命A，可以吃點牛/豬肝，罐頭鱈魚肝亦可


akustika

源自其他歐洲語言，源自古希臘語 ἀκουστικός (akoustikós) ← ἀκούω (akoúō，“聽”)。

fizioloġiskā akustika

akustikas speciālists

laba akustika

vāja akustika


alva

源自原始波羅的語 *alu-ā-, *alwā-，源自*al-əu-, *al-u-，原始印歐語 *al- (“發光”)。與立陶宛語 álvas, ãlavas, 古普魯士語 alwis (“鉛”), 古教會斯拉夫語 олово (olovo，“鉛”), 俄語, 烏克蘭語 олово (olovo，“錫”), 保加利亞語 олово (olovo，“鉛”), 捷克語 olovo (“鉛”), 波蘭語 ołów (“鉛”)，*al-, 古希臘語 ἀλφός (alphós，“白疹”), 拉丁語 albus (“灰白色”)等同源。

alvas rūda

alvas sakausējumi

alvas karote

pārklāt ar alvu

kausēt alvu


anka

源自原始波羅的-斯拉夫語 *onk- ← 原始印歐語 *h₂onk- ← *h₂enk-。與立陶宛語 ánka (“環”), 原始斯拉夫語 *ǫkotь, 古希臘語 ὄγκος (ónkos), 拉丁語 uncus, 梵語 अङ्क (aṅka)同源。


apavs

與動詞aut (“穿鞋”)同詞根: *ap-aw-as > apavs。原義可能為“繃帶”，“衣服”，17-18世紀已經常與鞋關聯（如短語kāju apavs）。與立陶宛語 ãpavas, 俄語 обувь (obuvʹ), 捷克語 obuv, 波蘭語 obuw等同源。

複數形（apavi等）比單數形（apavs等）更常用。

ādas, gumijas apavi

vasaras, ziemas apavi

viegli, smagi apavi

mājas apavi

labot apavus

kurpnieks novietoja kurpi uz plaukta blakus citiem labojamiem apaviem

the cobbler placed the shoe on the shelf, next to the other footwear to be mended

gaumīgi iekārtotajās veikala telpās vitrinās izvietotas dāždažādu lielumu, fasonu un krāsu kurpes un citi apavi

in the indoor showcases of a tastefully decorated shop one places shoes and other footwear of various sizes, styles and colors

un pēkšņi šķiet: ir apavs caurs


aprikoze

通過其他歐洲語言，借自阿拉伯語 الْبَرْقُوق (al-barqūq，“李”)，源自中古希臘語 βερικοκκῐ́ᾱ (berikokkĭ́ā，“杏樹”) ← 古希臘語 πραικὄκῐον (praikókĭon) ← 晚期拉丁語 (persica) praecocia (字面意思是“熟透的桃子”), (mālum) praecoquum (字面意思是“熟透的蘋果”)。

stādīt, kultivēt aprikozes

dārznieks nolēma radīt jaunas augļu koku un ogulāju šķirnes, bet dienvidu august - aprikozes, vīnogas, saldos ķiršus - sākt audzēt arī ziemeļos

the gardener decided to create new fruit and berry trees, but the southern plants - apricots, grapes, sweet cherries - are now beginning to grow also in the north

līdzās aprikozēmizmēģinājumu dārzā nogatavojas arī citi dienvidu augļi

試驗田中除了杏，也有其他南方水果

citi kalcija avoti uzturā ir žāvēti augļi, sevišķi vīģes, aprikozes...

日常食譜中鈣的其他來源有乾果，比如無花果、杏……

Armēnijas saimniecības ik gadus izaudzē tūkstošiem tonnu aprikožu, persiku, bumbieru un citu augļu

亞美尼亞農場每年出產數以千噸的杏、桃、梨和其他水果


aprīlis

源自拉丁語 Aprīlis (“維納斯之月”)，可能直譯伊特拉斯坎語 Apru，源自古希臘語Ἀφροδίτη (Aphrodítē，“維納斯”)。

拉脫維亞語舊名sulu mēnesis (“汁月”)已不常用。

saulains, silts aprīlis

aprīļa vēji

pirmais aprīlis

no 4. līdz 16. aprīlim

ir brīnum jauka aprīļa diena, gaiša, raženi silta un skaista diena

it is a particularly nice April day, a bright, very warm and beautiful day

pavasaris sākās agri, bet bija auksts un nemīlīgs, un aprīlis - sulu un gājputnu mēnesis - atgādināja miglaino martu

spring began early, but was cold and bleak, and April - the month of juices and migratory birds - recalled foggy March


arbūzs

借自俄語 арбуз (arbuz)，借自波斯語 خربز (xarboz)。

arbūzu sēklas, dēsti, lapas

sēt arbūzus

arbūzus ļoti daudz audzē kā tīrumu augu dienvidu republikās

在南方共和國，西瓜常作為田間作物來種植

kādā ieplakā starp divām sāļainām augstienēm pletās arbūzu lauks

在兩個鹽鹼高地之間有一個西瓜園

arbūza šķēle, miza, sula

arbūzs, tik salds un maigs, tāds, ka mēli var norīt

西瓜又軟又甜，甜得人甚至想把舌頭都吃下去

no citām republikām ievestas jau pirmās 750 tonnas arbūzu

從其他的共和國中進口首批750噸的西瓜


abati

abate 的工具格單數


jūra

源自原始波羅的語 [具體何詞?] *jaur-, *jūr- ← 原始印歐語 *aw(e)r-, *ūr-，添加頭音 y，源自*aw-, *awe- (“使沾濕，流動”) + 後綴 -r。頭音 *y 可能源自*awer- (> *ew(a)r-, *eur-)，或是受其他印歐語詞根如*(e)rey-, *(e)rew- (“流動”) (→ *ewr-)。原義為“濕的地方”(參見立陶宛語 jáuris (“沼澤”) < 原始波羅的語 *jaur-)，“湖”(仍見於古代傳說故事，借入芬蘭語支: 立窩尼亞語 jõra, 愛沙尼亞語 järv, 芬蘭語 järvi, 薩米語 jaura, jawre, jávri)，最後為“海”。與立陶宛語 jū́ra, 方言jūrė, 複數jū́ros, jū́rios, jū́rės (參見拉脫維亞語方言jūre, jūris, 複數jūres), 古普魯士語 iūrin, *jūren, *jūrʲai, 亞美尼亞語 ջուր (ǰur，“水”), 阿爾巴尼亞語 hurdë (“深的地方；池塘；沼澤”)等同源；無頭音 *y的同源詞也有古諾爾斯語 ūr (“毛毛雨”), ȳra (“下毛毛雨”), 拉丁語 ūrīnō (“潛水”), ūrīna (“尿”)。

Baltijas jūra

Melnā jūra

jūras krasts, ūdens, vējš

peldēt jūrā

jūras slimība

iziet jūrā

virs, zem jūrās līmeņa

:Template:分類 月海或其他星球上的類似地形

mēness jūra

ziedu jūra

liesmu jūra


ekonomika

通過其他歐洲語言，源自拉丁語 oeconomia ← 古希臘語 οἰκονομία (oikonomía，“戶籍管理”)，源自οἶκος (oîkos，“房屋”) + νόμος (nómos，“法律”)。

feodālisma, kapitālisma, sociālisma ekonomika

封建、資本主義、社會主義經濟制度

Latvijas ekonomika

rūpniecības, transporta ekonomika

interesnati palūkoties, kādas būs Baltijas ekonomikas rītdiena

預測未來波羅的國家的經濟是件有趣的事情

ekonomikas zinātne

ekonomikas vēsture

ekonomikas fakultāte

studēt ekonomiku


arka

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 arcus (“弓”)的陰性形（對比法語 arche (“弓”)、晚期拉丁語 arca，源自arcus）。

loka arka

pusapļa arka

akmeņu arka

loga, durvju, vārtu arka

arkas cekuls

triumfa arka

dzelzceļa tilta varenās arkas

neredzēti līkumaini koki, kuru savijušās lapotnes veido dabiskas arkas

unseen cranked trees whose intertwined foliage forms natural arches


armija

通過其他歐洲語言，借自法語 armée（ + -ija），借自中世紀拉丁語 armāta (“武裝力量”)，拉丁語 armō (“武裝”)的過去分詞中性複數形。

aiziet armijā

iesaukt armijā

dienēt armijā

atbrīvotāja armija

armijas disciplīna

armijas formas tērps

demobilizēties no armijas

aktīvā armija

karam uznākot, jaunākais brālis iestājās armijā

Latvijas Armija

armija un flote

slavens ir tas kauju ceļš, ko savas pastāvēšanas gados nogājusi Padomju Armija

famous is the battle path that the Soviet Army followed in the years of its existence

tanku armija

armijas komandieris

armijas štābs

astotā armija bija jau novembrī ieņēmusi visas galvenās Karpatu pārejas

十一月，第八軍已經佔領喀爾巴阡山的主要通道

šī milzīgā bezdarba armija

blakus celtnieku armijai ar labu vārdu pieminam arī arhitektus

along with the army of builders, we also give a favorable mention to the architects


aste

源自i/n-詞幹的*astis的一 e-詞幹變體，源自原始波羅的語 *asti- < *aš-sti-。更遠的原始印歐語來源可能有: (a) *aḱ-sti- ← *aḱ- (“尖的，邊緣的；石頭”)（參見ass (“尖的”)），意思由“尖的（東西）” > “螫針” > “尾巴”； (b) *ost(h)- < *Host(H)-, *h₃ésth₁- (“骨”)，意思由“骨” > “尾骨” > “尾巴”（參見冰島語 rōfa (“狗尾，貓尾”) ← 古諾爾斯語 rófa (“馬尾有骨的部位”)）。 (a) 情況中，同源詞包括立陶宛語 aksti̇̀s (“扦子，魚刺”) akšti̇̀s (“扦子，魚刺，芒刺”), 古教會斯拉夫語 осътъ (osŭtŭ，“多刺的水生植物”), остъ (ostŭ，“扦子，魚刺，芒刺”), 俄語 ость (ostʹ), 捷克語 osť, 波蘭語 ość, 俄語 осот (osot，“多刺的植物”), 保加利亞語 о́сът (ósǎt), 捷克語, 波蘭語 oset。 (b) 情況中，同源詞包括赫梯語 *ḫaštai, 梵語 अस्थि (asthi), 古希臘語 ὀστέον (ostéon), 阿爾巴尼亞語 asht, 吐火羅語B āsta, 拉丁語 os（可能costa (“肋骨”)），並可能包括所有 (a) 情況的同源詞，參見原始印歐語 *Host(H)-, *h₃ésth₁-。

一般aste指長尾巴（如馬，ļipa指短尾巴（如兔）。

zirga aste

suņa aste

vilka aste

gaiļa aste

pāva aste

kaķis pa to laiku bija izlavījies no pagalma un, izlējis asti, lēni gāja prom

the cat, meanwhile, had gotten out of the yard and, straightening (his) tail, slowly went away

kas sunim asti cels, ja pats necels

who is going to raise a dog's tail if not for the dog himself

lidmašīnas aste

kleitas aste

komētas aste

garas rindas stāvēja pie kasēm... paša astē iestājās arī tēvs

there were long lines at the cashiers... father joined at the very tail (= end) (of one of the lines)


atbilde

與atbildēt (“回答”)同源（其名詞形為atbilde）。

īsa, skaidra, noteikta atbilde

短的，清晰的，確定的回答

jautājumam seko atbilde

izvairīties no atbildes

jautājumu un atbilžu vakars

saņemt iestādes atbildi

atbilde jāiesniedz triju dienu laikā

žurnāls sniedz atbildes lasītājiem

pieklauvēju pie pazīstamajām durvīm... atbildes nebija

我敲響了下一扇相似的門……沒有答復

pasmaidīt par atbildi

organisma atbilde uz kairinājumiem

atbildes reakcija uz gaismas apstākļu maiņu

atrast pareizu uzdevuma atbildi

uzdevumam iespējamas divas atbildes

這個問題有兩個可能的答案

pēc diviem mēnešiem suns jau balstījās uz operētās kājas... kas bija noticis?... daļēju atbildi uz to sniedza rentgena uzņēmums

after two months the dog could already stand on the operated legs... what had happened?... the x-ray company gave a partial answer to that


auglis

與augt (“成長”)詞幹相同，但加入了 l，成為第二類變格陽性名詞（詞尾為 -is）。

augļa apvalks

No pupiņas zieda izveidojas auglis, pāksts ar vairākām sēklām

大豆花中長出果實，是莢中有著多顆種子

salds auglis

augļu koks

augļu dārzs

augļu raža

dienvidi augļi

augļu un ogu sulas

augļu konservi

aizliegts auglis

augļa kustības

uzturam grūtniecības laikā ir jāsatur visas augļa attīstībai vajadzīgas vielas

懷孕期間吃的東西一定要包含胎兒發展所需的全部物質

ilgstoša darba augļi

fantāzijas auglis

viņš saņēma tikai savas vieglprātības augļus

他只吃到了魯莽釀下的苦果

gada augļi

augļu augļi

ieguldītais kapitāls sāka nest augļus


augusts

源自晚期拉丁語 Agustus，源自拉丁語 augustus (“奧古斯都之月”)，源自蓋烏斯·屋大維·圖里努斯·奧古斯都的第四名 Augustus (“可敬的”)augsts。與形容詞 augsts 關係很遠。

拉脫維亞語中對八月的舊稱呼是 rudzu mēnesis (“黑麥月”)、labības mēnesis (“穀物月、收穫月”)，它們現已不再常用。

augusta pēdējā nedēļa

pirmais augusts

18. augustā bija viņas dzimšanas diena

jūlijs un augusts Latvijā viskārstākie mēneši

七八月是拉脫維亞最熱的月份


auss

源自早期的複數形ausì，源自原始波羅的語 *aus- ← 原始印歐語 *h₂ṓws (“耳”)。源自原始波羅的語 ← 原始印歐語 *h₂ows-。與立陶宛語 ausi̇̀s, 古普魯士語, ausins（賓格複數）, 古教會斯拉夫語 ухо (uxo), 俄語 ухо (uxo), 白俄羅斯語 ву́ха (vúxa), 烏克蘭語 ву́хо (vúxo), 捷克語, 波蘭語 ucho, 哥特語 𐌰𐌿𐍃𐍉 (ausō) (< 原始日耳曼語 *ausan-, 古高地德語 ōra, 德語 Ohr, 阿維斯陀語 𐬎𐬱𐬌 (uši，“兩耳，內心，理由”), 古希臘語 οὖς (oûs), 拉丁語 auris (< *ausis)等同源。

ārējā, iekšējā auss

pakasīt aiz auss

spalvainas ausis

ausu ārsts

auss eja

auss iekaisums

nedzirdīgas, kurlas ausis

saberzēt nosalušas ausis

ausīs džinkst, dūc, zvana, dun, šalc, rūc, šņāc

mūsu auss skaņas svārstības uztver tikai no 15 līdz 20000 hercu intervālā

我們耳能感覺到的聲音範圍僅僅是從15到20000赫茲

suns aprimst kaukt un aizdomīgi paceļ ausis

狗停下吼叫，懷疑地豎起耳朵

slēpt ko no ziņkārām ausīm

不讓……給好奇的人聽到/發現

labas ausis

vājas ausis

nē, es redzu: jūsu ausim mani vārdi ir tukša skaņa

不，我明白了：我的話對你來說不過是耳旁風

nolaist cepures ausis

būrtnīca ar ausīm

durvīs parādās večuks... ziemas cepures ausis nokarājas uz abām pusēm kā dažkārt zaķim

an old man showed up at the door... the ears of his winter hat were hanging on both sides as bunny ears sometimes do


bads

源自原始波羅的語 *bad-，源自印歐語原始印歐語 *bʰedʰh₂-（原始印歐語 *bʰedʰ- (“按，彎”)的元音交替；參見bēda），原義可能為“彎曲，按壓（某人身體）之物”，與梵語 बाधः (bādhaḥ，“困難，障礙”)有關。與方言立陶宛語 bãdas等同源。

mērdēt badā

ciest badu

mirt badu, badā

novārgt aiz bada

bada nāve

bada cietējs, badacietējs

bada streiks

meža zvēriem trūka barības... ceļu malās bieži atrada badā nobeigušos meža dzīvniekus

森林裡的動物缺少食物……鐵軌邊經常能看到餓死的動物

pēc kāda laika izcēlās tanī pašā zemē liels bads... rudzu vairs nebija nevienam ne graudiņa

後來這裡又發生了一場大饑荒……所到之處不見粒穀

skābekļa bads

miega bads

grāmatu bads

audi un orgāni cukurslimniekam ir cukura badā


bailes

源自baile的複數形或不再使用的單數形，與baidīt (“驚嚇”)詞幹相同。源自原始波羅的語 *bai + -l，源自原始印歐語 *bʰoi-，*bʰei- (“擊打”)的元音變形。與立陶宛語 bailùs (“害怕”), 梵語 भीरु (bhīru，“害怕”)等同源。

aklas, paniskas bailes

bailes no tumsas

viņu sagrābj bailes

izraisīt bailes

sastingt, iekliegties bailēs

dzīvot vienās bailēs

drebēt, nobālēt aiz bailēm

nāk atkal eksāmenu laiks... nāk uztraukums un bailes līdzi

考試又要來了……緊張、恐懼隨之而來

bailes lūgt padomu

meitenēm ir bailes nākt pie viesiem

bailes par bērna veselību

bailes par bērniem

bailes par savu veselību

viņam ir bailes, ka viņu neizsmej

man visu laiku bija bailes par zirgiem

viņam bija drusku bailes par to, kāda izvērtīsies sastapšanās ar meiteni

他有點擔心和女孩的約會最後會怎樣


danci

dancis 的工具格單數


balodis

與立陶宛語 balandis同源。

meža, mājas balodis

pasta balodis

miera balodis


balss

源自原始波羅的語 *balsas，源自原始印歐語 *bʰel-, *bʰol- (“發出聲音，說話，吼叫，吠”) + -so (*bʰol-so-s)。與立陶宛語 bal̃sas, 俄語 болтать (boltatʹ，“交談”), 方言балдить (balditʹ，“老是重複說某些東西”), 古高地德語 bellan, 德語 bellen (“吠”), 中古低地德語 bulderen, 德語 poltern (“發出隆隆聲；大聲說話”)同源。

spēcīga balss

balss trīc, dreb

balss tembrs, spēks, augstums

balss aparāts

balss saites

lasīt balsī

pacelt, raudāt balsi

priecīga, skumja balss

dusmīga, mierīga, vienaldzīga balss

生氣的，平靜的，冷漠的語調

（只聞其聲，不見其人的）人

kadā balss ierunājās aiz muguras

zemes balss

sirds balss

augsta, zema balss

dziedātāja balss

balss diapazons

augšējā balss

pastāvīga balss

balsu kustība

dziedāt pirmo balsi

dziesma divām balsīm

putnu balsis

lakstīgalas balss

vēja balss

tautas balss

sabiedrības balss

naida balss

cilvēcības balss

tauta, kam bija atņemta sava balss

nodot, atdot, dot (savu) balsi

izšķirt jautājumu ar balsu vairākumu

absolūtais balsu vairākums


balts

主流觀點是源自詞幹balts (“白色的”)的舊用法，用於有水的地名，波羅的海名稱的來源（拉丁語 Mare Balticum）；可能古普魯士語 *balt-所指的地名大多數是海邊。另一種說法是拉丁語 Mare Balticum派生自古諾爾斯語 balti, 丹麥語 balte ← 拉丁語 balteum (“帶”)（參見德語 Belt (“海峽”)），可能是源自波羅的海的狹窄，或海峽中眾多的島嶼。

本詞基本用複數形，單數形罕見，可能為了與形容詞（詞源1）區分。

baltu tautas

baltu valodas

baltu valodniecība


botānika

botārnikas lekcijas

botānikas katedra

botānikas nozares

pētījumi botānikā

botānika ir sena zinātne; cilvēki par augiem interesējās jau sirmā senatnē

植物學是一門古老的科學，古代的人們已經對植物很感興趣了

jau piektajā un sestajā klasē man ļoti patika botānika

五、六年級的時候我就已經很喜歡植物學了


bullis

tīršķirnes bullis

vaislas bullis

nikns kā bullis


liellops

liellopu gaļa

liellopu tauki

līdzās piena ražošanai mūsu saimniecība nodarbojas ar liellopu audzēšanu gaļai

除了產奶，我們農場還養肉牛


vērsis

源自原始印歐語 *wers-, *wr̥s- (“雄性”)。與立陶宛語 ver̃šis (“牛犢；〈方〉公牛”), 古普魯士語 werstian (“牛犢”)（可能*wersistian?）, 梵語 वृष (vṛṣa，“公牛，雄性”), वृषन् (vṛṣan，“男人；種馬；公牛”), 阿維斯陀語 𐬬𐬀𐬭𐬱𐬥𐬌 (varšni，“公羊”), 拉丁語 verrēs (“公豬”)等同源。

darba vērsis

vēršu pajūgs

vērša gaļa

vēršu cīņas


bulta

借自中古低地德語 bolte (“閂”)，或源自中古荷蘭語 bult (“閂”)（對比德語 Bolzen, 英語 bolt），最早於17世紀見諸詞典。

bultas uzgalis

bultu maks

izšaut bultu

kā bulta

bulta norāda uz pagrieziena virzienu

the arrow indicates the direction of the turn

spidometra bulta

voltmetra bulta

atraut bultu

aizšaut durvīm priekšā bultu

ratu bulta

bultas galva

būvkoku savienošana ar bultām


bumba

gumijas, ādas bumba

futbola, basketbola, volejbola bumba

tenisa bumba

piesūknēt bumbu

rotaļāties ar bumbu

mest bumbu

bumba atlec no zemes

apaļs kā bumba

dekoratīvas stikla bumbas

biljarda bumbas

fugasa bumba

šķembu bumba

bumba ar laika degli

ķīmiskā bumba

ūdeņraža bumba

mest bumbas

kā bumbas sprādziens


bumbieris

bumbieru sula

bumbieru kompots

žāvēti bumbieri

ēst bumbieri


bumbiere

bumbieres koksne

vasaras bumbiere

bumbieru kaitēkļi

bumbieru slimības

stādīt bumbieres

potēt bumbieres


bura

與立陶宛語 bùrė (“航行”)同源。可能源自原始印歐語 *bew-, *bʰew- (“腫”)（參見bozt）+後綴 -rā- → 原始波羅的語 *burā-，原義為“鼓起的東西”。立陶宛語詞可能借自拉脫維亞語 (Nieminen, Fraenkel)。同源有方言būra, būris (“群”), 立陶宛語 būrỹs (“群”), 梵語 भूरि (bhūri，“大量”)。[būris (“籠”)不相關，其是借自中古低地德語。]
也有其他意見 (Pokorny, Endzelīns) 認為和古希臘語 φᾶρος (phâros), φάρος (pháros，“帆布”) ← 原始印歐語 *bʰer- (“編織”) 有關；或 (Mikola, Nieminen, Fraenkel)借自立窩尼亞語 pūŗaz (< *purri), 對比芬蘭語 purje (“帆布”)。但拉脫維亞語方言中沒有 p- 形的記錄。
19世紀70年代由 K. Valdemārs 從方言帶入書面語，此前書面語中的用詞是zēģele，源自中古荷蘭語zegel或中古低地德語segel (“航行”)。Karulis 認為 bura 是庫洛尼亞地區的詞彙，與東普魯士的 Kursenieki 方言 bur(-a) 和 burpils “可以用於在水中航行的彎曲木頭”（-pils ← pilt “舀”）接近。


burts

原為動詞burt (“變魔術”)的陽性過去分詞。burt原義為“雕刻（出記號，多在樹上）”，burts原義為“樹上留下的記號”。與立陶宛語 bùrtas (“巫術”)等同源。

lielais burts

mazais burts

rakstīts, drukāts burts

latīņu, gotu, grieķu burti

metāla, koka burti

burtu garnitūras

burtu liešana


bērns

源自*berns，元音 [èɾ] > [æ̀ːɾ]，源自原始波羅的語 *bernas ← 原始印歐語 *bʰer- + -no-s。意思從 “攜帶” > “負擔，攜帶之物” > “（孕婦體內帶著的）嬰兒” > “小孩”。與立陶宛語 bérnas (“年輕男人；小孩；男孩；僕人”), 蘇多維亞語 barnaj (“孩子”) (< *bernai), 原始日耳曼語 *barną (“小孩”) (哥特語 𐌱𐌰𐍂𐌽 (barn), 瑞典語 barn, 英語 bairn (“小孩”)；“負擔”：原始斯拉夫語 *bermę < *bermen- (方言俄語 бере́мя (berémja，“負擔”)), 古典亞美尼亞語 բեռն (beṙn), 古希臘語 φέρνη (phérnē，“嫁妝”)；“懷孕的”：俄語 бере́менная (berémennaja), 波蘭語 brzemienna ← brzemienny (“滿載的”)；“出生”：古希臘語 φέρμα (phérma，“土裡長出的果實”), 古英語 ġeberan (“提出；生下”), 德語 gebären, 英語 bear, be born等同源。

mazs bērns

raudošs bērns

nerātns bērns

neiznests bērns

ārlaulības, nelikumīgs bērns

bērna audzināšana

auklēt bērnu

kopt bērnu

mācīt bērnu

adoptēt bērnu

bērnu ratiņi

bērnu autiņi

bērnu nams, bērnunams

bērnu dārzs, bērnudārzs

bērnu laukums

bērnu literatūra

bērnu ārsts

bērnu spēle

tu runā kā bērns

vienu vecāku bērni

兄弟姐妹，同一父母的子女

pieauguši bērni

viņai ir vienpadsmit bērnu: septiņas meitas un četri dēli

她有11個孩子：7個女兒，4個兒子

“vai, māt, Brūnaļai teļinš!” meitene priecīgi sasit rokas... “Brūnaļa mani vairs nepazīst...” “viņai bail, ka tu nedari pāri viņas bērnam”

“啊，媽媽，Brūnaļa（牛）生了頭小牛！”女孩高興得拍起手來……“Brūnaļa 好像不認識我了……” “她怕你傷到她的孩子”

:Template:詩 屬於特定土地、民族、國家等的人

tu biji krietnais tautas bērns

dziesma, ai dziesmiņa, skani skaļi / visur, kur Latvijas bērniem mājas!

song, oh little song, do sound loud / everywhere where Latvia's children have homes!


caurums

atslēgas caurums

izurbt sienā caurumu

caurums koka stumbrā

caurums jumtā

caurumi cimdos, zeķēs


akuzatīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 accūsātīvus。

akuzatīvs atbild uz jautājumu “ko?”


celis

源自原始波羅的語 *kelH- ← 原始印歐語 *kʷel(H)- (“轉，移動”)（參見kult）。原義為“移動的地方；器官”。與立陶宛語 kelỹs, kẽlis, 方言kialis, 古教會斯拉夫語 колѣно (kolěno), 俄語 колено (koleno), 古希臘語 κῶλον (kôlon，“器官”), κωλῆ (kōlê，“股骨”)等同源。.

stīvs celis

ceļa lūzums

sēdēt tēvam uz ceļiem

sniegs mežā bija dziļš, vai līdz ceļiem

sieviete pastiepa zilās kleitas malu tālāk pāri ceļiem

女人把她藍色裙子的褶邊伸過膝蓋

meitene pieliec celi, kā skolā mācīts

女孩照學校教的那樣彎曲膝蓋


celi

celis 的工具格單數


duci

ducis 的工具格單數


ceļš

源自原始波羅的-斯拉夫語 *kel- ← 原始印歐語 *kel- (“抬起”) (參見celt (“抬起，站起，建起”))。語義上是指穿過森林和沼澤的路都建在較高的地方（*kel-：kalns或cēls (“高聳的，崇高的”)）。也有“開始,” “初始化”, “帶領”的意思（如celt naidu “敵對”，celt pār upi “帶過河”) 以及其他意思影響了ceļš (對比古希臘語 κελεύω (keleúō，“催促，敦促，命令”))。與立陶宛語 kẽlias (“道，路”), 古希臘語 κέλευθος (kéleuthos，“路，徑”)等同源。


ciems

源自原始印歐語 *ḱeym- (“村莊，家”) (參見saime (“家庭”))，源自*ḱey-, *ḱoy- (“位於；在……扎營；居住”)；因此本詞原義為“營地”。參見 *kaims (> kaimiņš (“鄰居”)) 。因為原始印歐語 *ḱ 在拉脫維亞語中應變為 *š > s, 而非 c, 所以有人認為ciems和波羅的語族同源詞派生自原始印歐語 *kʷeyə- (“安靜的”)，或是借詞，源自原始日耳曼語 *haimaz (“村莊”)；但也有很多波羅的-斯拉夫語族詞彙有 *ḱ的不規則變化 (*ḱey-/*key-) 。與立陶宛語 kiẽmas (“後院，村屋，村莊”), kai̇́mas (“村莊”), 古普魯士語 caymis (“村莊”), 蘇多維亞語 aucima (“村莊”), 原始日耳曼語 *haimaz (“房屋，村莊”) (哥特語 𐌷𐌰𐌹𐌼𐍃 (haims，“村莊”), 古高地德語 heim (“住所，房屋”), 德語 Heim, 英語 home), 古希臘語 κώμη (kṓmē，“村莊”) (對比κεῖμαι (keîmai，“躺下”))等同源。

liels, mazs ciems

ciems jūras krastā

viss ciems saskrēja skatīties

ciema padome

ciema teritorija

rajona pilsētas un ciemi


cukurs

借自德語 Zucker，最早見於17世紀，作sukurs，可能通過立窩尼亞語 sukker。cukurs在19世紀，頭音由 s “更正” 為 c [ts]。借自意大利語 zucchero (通過中世紀拉丁語 zuccarum)，借自阿拉伯語 سُكَّر (sukkar)，源自 ；波斯語 شکر (šakar) ← 梵語 शर्करा (śarkarā，“蔗糖 ← 砂礫”)。

biešu cukurs

niedru cukurs

smalkais cukurs

cukura graudiņi

cukura sīrups

dzert tēju ar cukuru

mēs arvien dzērām tik saldu kafiju, ka cukurs vēl palika neizkusis krūzītes dibenā

我們喝咖啡甜過頭了，杯底還有沒溶解的糖

dabiskie cukuri

vienkāršie cukuri (monosaharīdi)

piena cukurs (laktoze)

augļu cukurs (fruktoze)

vīnogu cukurs (glikoze)

cukuri labi šķīst ūdenī, un līdz ar to tie ātri izsūcas caur gremošanas orgānu sieniņām, ātri nokļūst asinīs un ātri var tikt izmantoti organismā

sugars dissolve well in water; consequently, they are quickly absorbed through the walls of the digestive organs, quickly enter the blood(stream) and can quickly be used in the organism


demokrātija

通過其他歐洲語言，源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)，δῆμος (dêmos，“普通人”) + κράτος (krátos，“統治”)。

sociālistiskā demokrātija

tautas demokrātija


daļa

與動詞dalīt (“分開，分享”)詞幹相同。

saule apspīd daļu istabas

lielākā daļa klausītāju

大多數觀眾，大部分的觀眾

daļa patiesības

pa daļai

pa daļām

pa lielākai daļai

sadalīt ēdamo vienlīdzīgās daļās

pārdalīt laukumu vairākās daļās

viena ceturtā daļa, ceturtdaļa

ķermeņa daļas

mašīnas rezerves daļas

koncerta otrā daļa

republikas austrumu daļa

saņemt savu mantojuma daļu

padarīt savu darba daļu

armija daļa

finanšu daļa

plānu daļa

sanitārā daļa

vai tev arī tur ir kāda daļa

kas man daļas / kas man par daļu

kas tev par daļu!


debess

源自原始印歐語 *nébʰos (“雲”)。

基本使用複數形(debesis等) 。


decembris

源自拉丁語 december (“第十個月”)，源自拉丁語 decem (“十”)（指羅馬曆法的第十個月）。

拉脫維亞語過去使用vilku mēnesis (“狼月”)。

auksts decembris

pirmais decembra sals

žurnāla decembra numurs

piektais decembris

termiņš līdz 15. decembrim

decembra sākumā uzsniga sniegs

drīz pienāks īsās decembra dienas

很快白天短的十二月就要到來了


diena

源自原始波羅的語 (對比古普魯士語 dēinā)，源自原始波羅的-斯拉夫語 (對比原始斯拉夫語 *dьnь)，源自原始印歐語 *déi-no-，源自*dyew- (“發光”)。


dievs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *deiwas ← 原始印歐語 *deywós。原義可能為“光”，“天空” (“明亮的那一個”) (見於原始芬蘭語 *taivas)。

(基督教、首字母常大寫) 上帝

lūgt dievu

ticēt dievam

dieva kalps

dieva tiesa

dievs (pa)sargi! pasargi dievs! lai dievs (pa)sarga!

mīļais dievs! mans dievs!

reliģijai raksturīgs uzskats, ka pasauli radījis dievs

一般認為宗教的普遍特征是有上帝創造世界

dieva valstība

seno grieķu dievi

romiešu dievi

pagāniskie dievi

kara dievs


draugs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *draugás ← 原始印歐語 *dʰrewgʰ- (“其他，第二”)，由此派生出兩類意思：“朋友” / “敵人，惡魔”（參見拉丁語 hostis“陌生人” → “敵人”；hospes“陌生人” → “主人”）。波羅的、斯拉夫語言中，最終只留下了“朋友”的意思。“其他，第二”的古義留存於民歌中(draugs vīrs (“其他人”)；方言drauga bērns (“繼子”))。

朋友 指（對人）友好的動物。

bernības, skolas draugs

孩提時期的，學校裡的朋友

tuvs draugs

sirsnīgi draugi

būt draugu pulkā

būt draugos

laulātais draugs

dzīves, mūža draugs

mājas draugs

laimei vajadzīgs draugs, ar ko būtu daudz kā kopīga: gan sapņi un prieks, gan uzskati un rūpes

for happiness a friend is necessary, with whom there would be a lot in common: dreams and joys, opinions and concerns

Ints un Zints dzīvo vienā mājā, mācās vienā skolā, vienā klasē un sēž vienā solā; abi saucas par draugiem un turas kopā kā divi dadži

Ints and Zints live in the same house, study in the same class in the same school, and sit in the same bench; both call themselves friends and keep together like two thistles

četrkājainais draugs

zēns ar suni bija nešķirami draugi

男孩和狗是不可分離的朋友

abi kaķi bija draugi

dabas draugs

mūzikas draugi

grāmatu draugi

kino draugu klubs


dzīvnieks

源自dzīvs (“活著的”) + -nieks，或可能源自dzīv(ot) (“生活”) + -nieks。原義為“活著的人”，“居民”（現為dzīvotājs, iedzīvotājs）。19世紀60年代出現“動物”的義項，是尤里斯·阿伦南斯所用，對比俄語 живо́тное (živótnoje)，70年代進入詞典。此前也有其他表達（如dzīvs radījums (“活物”)，lops (“家畜”)、zvērs (“野獸”)）。

zemākie dzīvnieki

dienas, nakts dzīvnieki

meža dzīvnieki

mājas dzīvnieki

izmēģinājumu dzīvnieki

reti dzīvnieki

aizsargājami dzīvnieki

izmirstoši dzīvnieki

dzīvnieku gaļa

dzīvnieku tauki

dzīvnieku valsts

dzīvnieku pasakas

tautas dziesmas atklāj dzīvnieku nozīmi cilvēku dzīvē un māca bērniem tos mīlēt un saudzēt

民歌表現了人們生活中動物的重要性，教孩子們愛護動物


dārzs

與zārds (“堆料架”)同源，兩詞有易位，但聲調不同(dārzs 是去聲的 [àː]，zārds 是平聲的 [āː])，可能是意思不同導致聲調有區別。對比立陶宛語 žárdas (“叉狀的枝條，堆料架”), žárdis (“桿”)，žar̃dis (“馬廄；園子”)。意思變化可能是: “木質結構” > “柵欄” > “柵欄圍起來的地方” (參見zirgu dārzs “馬廄”，mēness dārzs “月暈”) > “園子”。與立陶宛語 dar̃žas等同源。

piemājas dārzs

skolas dārzs

sakņu dārzs

augļu dārzs

puķu dārzs

dārza žogs

dārza zeme

dārza zāģis

dārza māja

dārza zemenes

uzrakt dārzu

ravēt dārzu

dārzā rindās kā sargi stāvēja ķirši ar tikko kā sarkt sākušiem ogu čemuriem

in lines in the garden, like guards, stood the cherry (trees) which had just started to produce red berry clusters

Žanis Vītols vēl atceras, cik ļoti dēlam patika liepu dārzs, kas bija tepat pie dravas

Žanis Vītols還記得他兒子很喜歡養蜂場旁邊的椴樹林

pilsētas dārzi un parki

dārza kafejnīca

ainavu dārzs

dārzu arhitektūra

Rīgas centrā ir tik daudz parku, kuru dēļ to dēvē par dārzu pilsētu

里加市中心有很多公園，因此里加又被稱作“花園城市”

圈，棚，畜欄，為飼養動物而圈定的地

zirgu dārzs

koku dārzs

tas nebūs aploks, bet vistu dārzs

kad taisās lietus, tad ap mēnesi var redzēt gaišu riņķi: mēness dārzu

將要下雨時，人們可以看見月亮周圍有明亮的環：月暈


ezis

源自原始波羅的語 *ežis ← 原始印歐語 *h₁eǵʰis (“刺猬”)，可能源自 eǵʰi-no-s “對付蛇者” > “吃蛇者”。與立陶宛語 ežỹs, 方言ẽżis, 原始斯拉夫語 *ežь (俄語 ёж (jož), 烏克蘭語 方言ож (ož), 保加利亞語 еж (ež), 捷克語 方言jež, 波蘭語 jeż), 古高地德語 igil (< *eǵʰil-), 中古低地德語 egel, 德語 Igel), 古希臘語 ἐχῖνος (ekhînos), 古典亞美尼亞語 ոզնի (ozni)等同源。

eža adatas

ass kā ezis


lingvistika

matemātiskā lingvistika


ezers

源自原始波羅的-斯拉夫語 *eźera- (“湖”) ← 原始印歐語 *eǵʰerom (“湖”)，源自詞幹*eǵʰ- (“邊界”) (參見拉脫維亞語 eža)。意思從“邊界”變為“湖”可能是由於湖泊常作為地區之間的邊界。與立陶宛語 ẽžeras, 古普魯士語 assaran ([azaran]), 蘇多維亞語 ziro (< *eziro < *ezero), 原始斯拉夫語 *ezero (古教會斯拉夫語 ѥзєро (jezero), 俄語, 烏克蘭語 о́зеро (ózero), 白俄羅斯語 во́зера (vózjera), 保加利亞語 ѐзеро, 捷克語 jezero, 波蘭語 jezioro等同源。

Sīvera ezers

jūras piekrastes ezers

ieapaļš, izstiepts ezers

šaurs, dziļš ezers

rāms ezers

peldēties, zvejot ezerā

ezeru nogulumi

ezeriem bagāts apvidus

te tumšāks, te gaišāks, te noslēpumaini spulgodams, te kūpēdams miglā, ceļa malā dus ezers

by the road side there lay a lake, here darker, there lighter, here mysteriously reflective, there clouded in fog


elektrons

elektronu teorija

elektronu lampa

elektronu mikroskops, electronmikroskops

elektronu vadītspēja


februāris

源自拉丁語 februārius，源自februa，februum的複數，可能源自拉丁語 febris (“發熱”)，源自原始印歐語 *dʰegʰ- (“燒”)。

拉脫維亞語中舊時使用sveču mēnesis (“蠟燭月”), meteņu mēnesis (“懺悔節月”), puteņu mēnesis (“暴風雪月”), sala mēnesis (“霜月”)。

šogad ir auksts februāris

piektais februāris

februāra demokrātiskā revolūcija

februāra vidū bija salts, gaišas naktis


fizika

通過其他歐洲語言，源自古希臘語 φυσικός (phusikós，“自然的”)。

teorētiskā fizika

eksperimentālā fizika

elementārdaļiņu fizika

šķidrumu fizika

cietvielu fizika

plazmas fizika

vakuuma fizika

fizikas stunda

fizikas skolotājs


gads

源自原始斯拉夫語 *gad- ← 原始印歐語 *gʰod-，源自*gʰed- (“配對統一”) (參見gadīties)。語義上的變化可能是“配對的，合適的” > “合適的，確定的，特定時期” > “(宗教) 節日” > “一年中的宗教節日安排” > “年”。由於和俄語 год (god)的變化差不多，可能也受俄語的影響，與立陶宛語 gadýnė (“時間，時期”) (< 白俄羅斯語 гадзі́на (hadzína)), 古教會斯拉夫語 годъ (godŭ，“合適的世界，假日，年”), 俄語, 白俄羅斯語 год (god，“年”), 上索布語 hod, hody (“寒假”), 捷克語 hod (“宗教節日”), 波蘭語 gody (“婚宴，結婚”), 塞爾維亞-克羅地亞語 gȏd (“命名日，重要的節日”)同源。


galds

源自原始波羅的語 *geld-, *gald- ← 原始印歐語 *geldʰ-, *goldʰ- (“削，刮，挖”)。語義變化可能是“削過的，刻過的，挖過的（東西）” → “從木塊削成板” → “槽，木製容器” (參見aizgalds) → “餐桌”。與立陶宛語 gélda (“槽，木製容器”), 古普魯士語 galdo等同源。

četrstūrains, apaļš, garš galds

pulēts, krāsots galds

riekstkoka galds

darba galds

virtuves, ēdamistabas galds

tualetes galds

izvelkamais galds

galda atvilktne, stūris

galda lampa, pulkstenis

galda drāna, galddrāna

galda teniss

mazgāt galdu

pārklāt galdu

sasēsties ap galdu

operācijas galds

ielikt rakstāmpiederumus galdā

izņemt grāmatu no galda

noglabāt dokumentus galdā

aizslēgt, atvērt galdu

sameklēt galdā papīru

lūgt pie galda

bagātīgs dzīru galds

viesību galds

lepns kāzu galds

pilns galds

full table (i.e., with a lot of food, drinks)

tukšs galds

empty table (i.e., with little or no food, drinks)

siltais, aukstais galds

kafijas galds

pusdienu galds

galda runa

kalpu galds

saimnieku galds

mucas galdi

laivas galdi

gultas galdi

kuļmašīnas galds


galva

源自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ。

cilvēka, suņa, čūskas galva

galvas muskuļi

pagriezt galvu

pamāt ar galvu

saņemt galvu rokās

purināt, kratīt galvu

galva sāp

galvas tabletes

sirma galva

mazgāt galvu

sukāt, ķemmēt galvu

galva balta kā ābele

likt cepuri galvā

siet lakatu galvā

riskēt ar savu galvu

心智，理解力，記憶力，頭腦

gaiša, gudra galva

cilvēks ar galvu

zināt no galvas

rēķināt galvā

paturēt skaidru galvu

naglas, skrūves galva

āmura, cirvja galva

valdības galva

ģimenes galva

septiņu galvu liela ģimene


gaļa

源頭不完全明晰。可能與舊動詞galēt (“殺”)詞幹相同 (參見dzelt (“叮”))，原義可能為“被殺的動物”。另一種說法是與俄語 го́лый (gólyj，“裸露的”)同源，原義為“裸露的肉”。代替了miesa（現在特指“人肉”）。與蘇多維亞語 fała (*gala)等同源。

cūkas, aitas, jēra gaļa

vērša, liellopu gaļa

zivju gaļa

trekna, liesa gaļa

jēla, zaļa gaļa

cepta, vārīta, žāvēta gaļa

malta gaļa

gaļas šķēle

gaļas kvalitāte

sālīt, sautēt gaļu

kāposti, pīrāgs ar gaļu

gaļas ražošana, rūpniecība

truša gaļu, tāpat kā teļa gaļu, organisms viegli izmanto... ar savu maigo un patīkamo garšu tā atgādina vistas gaļu

rabbit meat, like veal (lit. calf meat), can be easily utilized (i.e. digested) by the (human) organism... with its mild and pleasant taste, it is reminiscent of chicken meat

(屬格，作形容詞) 有肉的

gaļas produkti

gaļas buljons, zupa

gaļas mērce

gaļas kotletes, pīrāgi

gaļas konservi

(屬格，作形容詞) 產肉的

gaļas cūka, govs

gaļas lopi

gaļas cāļi

gaļas olbaltumvielas

kur gaļa, tur kauli; kur āda, tur spalva

mans ievainojums nav smags, bet lode iedzinusi no šineļa gaļā vilnas piku

我傷得不重，但是子彈穿過了大衣裡的羊毛，扎到了我的肉裡

auglis (parastajai mandelei) no sāniem saspiests olveida kaulenis ar ādainu gaļu

從另一方面看，杏樹的果實是扁橢圓形的核果，果肉粗糙


govs

源自拉脫維亞語 *gùovis，源自東部原始波羅的語 *guowis ← 原始印歐語 *gʷṓws (“牛”)。與赫梯語 [需要文字] (guwau-), 古典亞美尼亞語 կով (kov), 原始斯拉夫語 *govędo (“牛”) (俄語 говя́дина (govjádina，“牛肉”), 方言говя́до (govjádo，“牛，牛肉，牛油”), 白俄羅斯語 гавя́да (havjáda，“家畜”), 保加利亞語 говедо (govedo，“奶牛，牛”), 捷克語 hovado (“奶牛，牛”)), 古高地德語 chuo (德語 Kuh, 荷蘭語 koe, 英語 cow, 瑞典語 ko, 冰島語 kýr), 原始凱爾特語 *bow- (古愛爾蘭語 bó, 愛爾蘭語 bó, 蘇格蘭蓋爾語 bò, 中古威爾士語 bu) 拉丁語 bōs, bōvis (“公牛，牛”), 方言vos (意大利語 bove, bue, 法語 bœuf, 羅馬尼亞語 bou, 西班牙語 buey, 葡萄牙語 boi)等同源。

govju ferma

govju ēdināšana

piena govs

slaukt govis

govs stāv ciet, ir ciet


grāmata

借自古東斯拉夫語 грамота (gramota，“字母表，書寫；讀寫能力；文檔”) (參見俄語 гра́мота (grámota，“讀寫能力；官方文件”)，借自古希臘語 γράμματα (grámmata，“書寫符號，字母”)。13世紀借入拉脫維亞語，最初指宗教方面的文書，16世紀開始作為印刷文字的意思。到19世紀70年代，也可指其他文字；19世紀末，意思固定在“書”上。.

daiļliteratūras grāmata

skolas grāmata

mācību grāmata

bērnu grāmata

bilžu grāmata

pasaku grāmata

grāmatu krājums

grāmatu veikals

grāmatu izstāde

grāmatu plaukts, grāmatplaukts

lasīt grāmatu

iecerēt, rakstīt grāmatu

grāmatu gudrība

telefona grāmata

romāna pirmā grāmata

sūdzību un ierosinājumu grāmata

parakstīties viesu grāmatā

atklājās viņa piezīmju grāmata, kurā viņš bija ierakstījis savas slepenākās domas, baidīdamies tās izrunāt

his note book was found, in which he had written his most secret thoughts, fearing to say them out loud

parasta mājas grāmata... uz vāka uz raksts “Liepu ielā 2”; iekšējās lapās ziņas par iemītniekiem

a normal house book ... on the cover (the words) “2 Liepa street;” the pages inside (have) information on the occupants

pēc tam viņš bija mācījis grāmatu citiem ciema bērniem

然後他教其他村子裡的孩子們讀書

viņi tikai pajautā: “vai grāmatu jau proti?”, “vai tev drīz nebūs jāsāk staigāt skolā?”

他們只是問：“你會讀書嗎？”，“你不是很快就要去上學了嗎？”

augsti un bagāti kungi no pilsētas rakstot mērnieka cienīgam tēvam grāmatas, lūgdami, lai viņus arī pielaižot pie tās balles

high and wealthy city gentlemen, they say, wrote letters to the honorable father of the surveyor, praying that he would let them to the ball


grīda

源自原始波羅的-斯拉夫語 *grindā́ˀ ← 原始印歐語 *gʰr̥ndʰ-éh₂ ← *gʰrendʰ- (“梁，板”) ← *gʰer- (“有凸出部分”)。與立陶宛語 grindà (“橋板，梁，泥地”), grindìs (“地板”), 古普魯士語 grandico (“厚板，梁”) (< *grandikā, *grandā的指小詞), 俄語 гряда́ (grjadá，“摞；花叢；〈方〉板材；架子；主梁”), 古諾爾斯語 grind (“格柵”), 古英語 grindel, 古高地德語 grintil (“柵欄，桿子”), 拉丁語 grunda (“屋頂”) (< *grondʰeh₂)等同源。

dēļu grīda

parketa grīda

ķieģeļu grīda

grīdas dēlis

likt grīdu

mazgāt grīdu

kaila grīda

deju grīda


gulbis

源自原始波羅的-斯拉夫語 *gulbis。與立陶宛語 gul̃bė (“天鵝”), 古普魯士語 gulbis (“天鵝”), 原始斯拉夫語 *gъlbь等同源。


gulta

派生自動詞gult (“躺下”) (參見gulēt (“躺，睡”))，原義為“彎曲”，通過分詞形gults。與立陶宛語 gùlta (“躺下的地方”), gùltas (“睡覺的地方；湖谷”)等同源。

dzelzs, koka gulta

saliekamā gulta

vienguļama gulta

divguļama, divvietīga gulta

laulības gulta

gultas galvgalis, kājgalis

sēdēt uz gultas malas

klāt gultu

likties gultā

kāzu gulta

gultas režīms

gulēt uz gultas

guļamistabā bija divas platas gultas ar baltām segām un lieliem, platiem spilveniem

臥室裡有兩張寬床，上面鋪有白色的毯子和大枕頭


hani

hans 的主格/呼格複數


ieleja

auglīga ieleja

upes gultne ielejā

doties pa nogāze uz ieleju

šķērsot ieleju

ciems atradās augstienē, un ielejā kā nomesta josta locījās maza upīte

村莊位於高地，山谷處有一條如帶的小河


iela

派生自動詞iet (“走”)。與立陶宛語 eilė̃ (“線，層，次序”)，方言eilà等同源。

asfaltēta iela

bruģēta iela

smilšaina iela

taisna, līkumota iela

plata, šaura iela

klusa, troksnaina, dzīva iela

安靜的，嘈雜的，有生活氣息的街道

pilsētas galvenās iela

ielas drūzma

ielu krustojums

ielu apgaismojums

ielu dzelzceļš

staigāt pa ielām

iet pāri ielai

demonstranti iziet ielās

ielas šķērso dzelzceļa līniju

tas ir kiosks pie pilsētas dārza, kur šķērsojas ielas un kustība diezgan dzīva

it is a kiosk (newsstand) at the city garden, where the streets cross and the movement (of passers-by) is quite lively

taures kliedza un dzina no ielas prom uz trotuāra ikvienu, kas būtu mēģinājis pārkļūt uz otru pusi

the horns were yelling and driving away from the street and onto the sidewalk anyone who might try to cross to the other side

karā nopostīta iela

ielas muzikanti

ielas tirdzniecība

ielu cīņas

Alberta iela (Rīgā)

dzīvot Kalna ielā

Dzirnavu ielā 5

izmest, izsviest no ielas'

把……扔到街上（趕出房門；掃地出門）

nams atrodas Krišjāņa Barona un Dzirnavu ielas stūrī

(屬格，作形容詞) 街道的，街邊的，街頭的

ielas tērps, apģērbs, kurpes

ielas žargons

ielas meita, ielasmeita


ienaidnieks

源自ienaids (“厭惡”) + -nieks (ienaids源自ie- + naids)。


iezis

作“岩層，礦層”時多用複數ieži

dolomīta ieži

kaļķakmens ieži

kalnu ieži

apakšzemes ieži

rūdas ieži

mēness ieži

magmatiskie, metamorfie ieži

sedimenta ieži, nogulumu ieži, nogulumieži

visa ciemata apkārtne pilna brīnišķīgiem granīta, marmora un citiem iežiem

這個村子附近滿是各種漂亮的花崗岩、大理石和其他石頭

tā kā granīts sastāv no vairākiem minerāliem un... veido veselus kalnus, to vairs nevar saukt par minerālu, bet gan par iezi... tātad kvarcs, vizla un laukšpats ir minerāli, bet šo minerālu sakopojums - granīts ir jau iezis

since granite is composed of several minerals and... forms the entire mountain, it can no longer be called a mineral, but a rock... likewise quartz, mica and feldspat are minerals, but the combination of these minerals - granite - is already a rock

smilšakmens iezis

sarkanā malā iezis

Zvārtes iezis


inde

20世紀新詞，1922年由《科學術語詞典》帶入，代替德語化的:Template:k。源自舊式/方言詞indeve (“疾病；惡靈；毒”)，J. Endzelīns認為是源自庫洛尼亞語（參見立陶宛語方言indėvė (“毒，惡，惡靈”)），可能源自*in- (拉脫維亞語 ie-) + 動詞dot (“給”)或dēt (“下蛋，放”)。語義變化可能類似德語 Gift: “放進去的東西” → “毒”。或可能源自“惡靈”意思的其他詞彙及其同源詞，如indeve ← *in- (“否定前綴”) + dievs，“非神” > “惡，惡靈”（參見類似的nedievs）。也可能是原來表示“惡靈”和“疾病”的兩詞混淆而成。還有可能受中古荷蘭語 inde (“終結，死亡”), inden (“死亡”)影響，是荷蘭水手帶到庫爾蘭公國 (1561-1726)的。

bišu inde

čūsku inde

indes koncentrācija

čūsku indes zobi

indes dziedzeri

sagatavot indi

neitralizēt indi

mūsdienu zinātnei labi zināma ļoti iedarbīga inde: kālija cianīds

現代科學中有一種著名的劇毒物：氰化鉀

tabakas lapas satur nikotīnu, kas ir stipra sirds inde

煙草葉含有尼古丁，對心臟有強毒性

viņš nestrīdas pretim... bet šaubu un neticības indi pa kādam pilienam iepilina katrā sarunā

he did not counterargue... but he added doubt and drops of the poison of unbelief in every conversation


istaba

借自古東斯拉夫語 истьба (istĭba，“房間，浴室”) (參見原始斯拉夫語 *jьstъba, 古教會斯拉夫語 истьба (istĭba), 俄語 изба (izba，“農房，村屋”))，借自拉丁語 stuba (“房間”) (西班牙語 estufa (“暖爐”), 葡萄牙語 estufa (“溫室”), 法語 étuve (“乾燥爐”))或原始日耳曼語, *stuba (“（加熱的）房間”)(對比德語 Stube (“房間”), 英語 stove)。13世紀之前借入拉脫維亞語，詞典中最早見於17世紀(ustuba, ustaba)。

liela, gaiša istaba

istabas logi, durvis

istabas iekārta

mēbelēta istaba

ieiet istabā

uzgaidāmā istaba

skolotāju istaba

istabas puķes

istabas lampa

istaba stāvēja uz kalnā starp vecu ozolu un egli

農房位在山上，兩邊是老橡樹和雲杉


turku

turks 的工具格單數


janvāris

源自拉丁語 iānuārius。

auksts un sniegains janvāris

janvāra sals, puteņi

tas notika janvarī

trešajā janvārī

primais janvāris ir Jaungada diena


jumts

原為動詞jumt (“蓋屋頂”)的過去分詞，源自原始波羅的語 *jumt ← 原始印歐語 *yew-, *yū- (“結，綁”) + m。與原始斯拉夫語 *jǫtъ (“屋頂”) (→ 俄語 прию́т (prijút，“庇護，撤退”))等同源。

skārda jumts

šīfera jumts

ruberoīda jumts

kārniņu jumts

niedru jumts

slīps jumts

jumta skārds

jumta pape

jumta naglas

jumta plakne

salabot jumtu

jumta istaba, jumtistaba

automobiļa jumts

trolejbusa jumts

vagona jumts


jērs

jēra gaļa

lēns kā jērs


jūlijs

源自拉丁語 iūlius（尤里烏斯·愷撒之月），可能源自Iovilios。

古稱siena mēnesis (“草料月”)/liepu mēnesis (“椴樹月”)。

saulainas jūlija dienas

veikt darbu līdz 21. jūlijam

jūlijs un augusts Latvijā viskārstākie mēneši

在拉脫維亞，七八月是最熱的月份


jūnijs

源自拉丁語 iūnius（朱諾之月），可能源自原始印歐語 *yuwn̥kós ← *h₂óyu (“生命力”)。

古稱ziedu mēnesis (“花月”)/papuves mēnesis (“農閒月”)。

ekskursija notieks jūnija

septiņpadsmitais jūnijs

jūnijā - saule liec visgarāko loku, naktij atļauts tikai nedaudz stundu

六月太陽角度最高，夜晚只有數小時

pirmajā jūnijā pa Jelgavas ielām dosies teatralizēts brauciens

六月一日葉爾加瓦會有花車巡遊


kakls

源自原始波羅的-斯拉夫語 *kaklas ← 原始印歐語 *kʷokʷlo-s (*kʷékʷlos (“圈，輪”)的變體)，源自*kʷel- (“轉，移動”) (參見celis (“膝蓋”))。與立陶宛語 kãklas, 原始日耳曼語 *halsaz (哥特語 𐌷𐌰𐌻𐍃 (hals), 德語 Hals)等同源。

tievs, garš, īss kakls

zoss kakls

kakla skriemeļi

izstiept kaklu

aptīt šalli ap kaklu

iekaisis kakls

skalot kaklu

kumoss iespiedies kaklā

kliegt, brēkt pilnā kaklā

pudeles kakls

vāze ar garu kaklu

dzemdes kakls


kalns

源自原始波羅的語 *kal-+ 後綴 -no，源自原始印歐語 *kelH-, *kolH- (“抬，舉，建”)，參見celt。原義為“抬；高”。過去也作“建築物”，多表示莊園的高層建築。與立陶宛語 kálnas, 哥特語 𐌷𐌰𐌻𐌻𐌿𐍃 (hallus，“岩”) (< *kolnus), 古英語 holm (“丘，墩”) (< 原始日耳曼語 *kl̥mo), 德語 Holm (“嶼”), 古希臘語 κολωνός (kolōnós), 拉丁語 collis (“丘，墩”) (< *colnis)等同源。


kaps

與拉脫維亞語 kāpa (“沙丘”), 立陶宛語 kãpas (“墳墓”), kopa (“沙丘”), 原始斯拉夫語 *kopa (“堆”)同源。
參見原始阿爾巴尼亞語 *kapa (標準 阿爾巴尼亞語 kapth)。


aborts

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 abortus，aborior (“流產”)的完成主動分詞，ab + orior (“出現”)。

mākslīgs aborts

legāls aborts

izdarīt abortu

grūtniecības pārtraukšanos līdz tās 28. nedēļai sauc par spontānu abortu

妊娠28周以前中止妊娠叫做自然流產

Verners pierunājis, lai Lilija taisot abortu, bet viņai bijis bail

Werner試圖說服Lilija去流產，但她害怕


agresija

通過其他歐洲語言，源自拉丁語 aggressiō (“進攻”)。詞尾為 + -ija。

imperiālistu agresija

izraisīt agresiju

lai novērstu melno agresiju... šahists upurēja kvalitāti

為了抵擋黑方的進攻……旗手犧牲了出棋的質量


anatomija

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 anatomia，借自古希臘語 ἀνατομία (anatomía)，源自ἀνατέμνω (anatémnō，“切碎”)，ἀνά (aná) + τέμνω (témnō，“切”)。

cilvēka, dzīvnieku, augu anatomija

mikroskopiskā, salīdzināmā anatomija

anatomijas kurss

anatomijas atlants

vīrieša anatomija

auss, acs anatomija


karalis

借自立陶宛語 karãlius，借自白俄羅斯語 каро́ль (karólʹ)，源自人名Charlemagne (拉丁語 Carolus, 德語 Karl, Karol)。Atis Kronvalds於1870年引入。流行原因可能是和俄語 король (korolʹ，“王”)的相似，以及和karš (“戰爭”)的形近，基本代替了來自日耳曼語族的ķēniņš。

Anglijas karalis

skotu karalis

karaļa dinastija

kronēt karali

Zagroba ir cirku karalis

zvēru karalis


karogs

13世紀以前借自古東斯拉夫語 хоругы (xorugy，“旗幟”)。常與（詞源上不相關的）karot (“開戰”)聯繫。

Latvijas karogs

karoga kāts

nest karogu

kuģa karogs

karoga emblēma, uzraksts

balts, melns, sarkans karogs

白色的，黑色的，紅色的旗幟

pacelt, nolaist karogu

karogs (nolaists) pusmastā

pulka, biedrības karogs

zem (kā) karoga


karote

源自原始波羅的語 *kar-ōut-, *kar-uot- (+後綴 -uot)，源自原始印歐語 *(s)ker-, *kor- (“切”)。原義可能是刻/挖過的東西。與立陶宛語 prakartas (“槽”), 古普魯士語 pracartis (“砖斗”), 原始斯拉夫語 *koryto (“槽”) (俄語 коры́то (korýto), 保加利亞語 кори́то (koríto，“溝壑”), 捷克語, 波蘭語 koryto (“槽，（河）床”)), 梵語 करोटि (karoṭi，“碟，碗，杯”)等同源。

zupas, deserta karote

sudraba, koka karote

ēst ar karoti

karote cukura, ievārījuma


kartupelis

借自波羅的德國低地德語 Kartoffel, Kartuffel (對比高地德語 Kartoffel, 丹麥語 kartoffel)，源自羅曼語族；對比羅曼什語 tartuffel, 意大利語 tartufalo ← tartufo (“块菌”)。最早見於18世紀初。

kartupeļu (lakstu) puve

kartupeļu šķirnes

rakt kartupeļus

kartupeļu maiss

mizot, vārīt, cept kartupeļus

kartupeļu biezenis, biezputra


karš

源自原始波羅的語 *karyas ← 原始印歐語 *koryos ← *ker-。與立陶宛語 kãras, 方言kãrias, 古普魯士語 kargis ([karjis]，“軍隊”) (16世紀錯拼為kragis), karyago (“旅行”，字面意思是“戰路”), 中古愛爾蘭語 cuire (“軍隊”), 哥特語 𐌷𐌰𐍂𐌾𐌹𐍃 (harjis), 古諾爾斯語 herr, 德語 Heer (“軍隊”), 古希臘語 κοίρανος (koíranos，“指揮官”) (< *koiros < *koryos)等同源。

Pirmais pasaules karš

Otrais pasaules karš

aizstāvēšanās, uzbrukuma karš

agresīvs karš

taisnīgs karš

koloniālais karš

pilsoņu karš

nacionālās atbrīvošanās karš

partizānu karš

krusta karš

karš pret iebrucējiem

ķīmiskais karš

bioloģiskais karš

bakterioloģiskais karš

kodoltermiskais karš

kara kurinātāji, kūrēji

izcēlās karš

kara sākums

pieteikt karu

uzvarēt karu, karā

zaudēt karu, karā

izbeigt karu

doties karā

atgriezties no kara

karš ir tās politikas turpinājums ar varmācības līdzekļiem, kuru piekopa karojošo lielvalstu valdošās šķiras jau ilgi pirms kara

war is the continuation, by means of violence, of policies which were practiced by the ruling classes of the warring countries long before the war

(屬格，作形容詞) 戰爭的

kara bēgli

kara veterāns

kara invalīds

kara stāvoklis

kara darbība

kara gājiens, karagājiens

kara lauks, karalauks

kara gūsteknis

kara noziedznieks

(屬格，作形容詞) 軍事的

jūras kara flote

kara rūpnīca

kara medicīnas dienests

kara hospitāls, ārsts

kara lidmašīna

kara dienests, karadienests

kara apgabals

kara skola, karaskola

kara akadēmija

kara zinātne

kara māksla, karamāksla

kara noslēpums

kara tribunāls

kara tiesa

kara bāze, osta

kara mūzika

kara klausība, karaklausība

kara kungs

aukstais karš

ideoloģiskais karš

ekonomiskais karš

jāpiesaka bargs karš pret māņticībām

開展嚴厲反對迷信的戰爭是必需的

vārdu karš

aizmirsušies nemitīgie mājas kari par jaunām kleitām

they (had) forgotten the persistent domestic wars about new dresses


kauls

源自原始波羅的-斯拉夫語 *káuˀlas ← 原始印歐語 *keh₂ulós。


antropoloģija

源自古希臘語 ἄνθρωπος (ánthrōpos，“人”) + λόγος (lógos) + -ija。

antropoloģijas problēmas

antropoloģijas muzejs

etniskā antropoloģija

filozofiskā antropoloģijā


astrofizika

通過其他歐洲語言，源自古希臘語 ἄστρον (ástron，“天體”) + 拉脫維亞語 fizika (“物理學”)。

astrofizikas laboratorija


astronomija

通過其他歐洲語言，源自拉丁語 astronomia ← 古希臘語 ἀστρονομία (astronomía)，ἄστρον (ástron，“星”) + νόμος (nómos)，後綴為-ija。

vispārēja astronomija

sfēriskā astronomija

zvaigžņu astronomija

astronomijas kurss


apostrofs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 apostrophus，借自古希臘語 ἀπόστροφος (apóstrophos)，派生自動詞ἀποστρέφω (apostréphō)。

lietot apostrofu

likt apostrofu vārdu beigās


arheoloģija

源自古希臘語 ἀρχαιολογία (arkhaiología，“古代傳說，歷史”) ← ἀρχαῖος (arkhaîos，“古，老”) + λόγος (lógos)。後綴為-ija。

arheoloģijas pētījumi

lekcijas par arheoloģiju

nodarboties ar arheoloģiju

viņš kļuva par profesoru Austrumeiropas arheoloģijā

他成為了一名東歐考古學教授


bioloģija

派生自古希臘語 βίος (bíos，“生活”) + -λογία (-logía)，1800年左右進入拉脫維亞語。詞尾為-ija。

molekulārā bioloģija

bioloģijas fakultāte

bioloģijas zinātņu kandidāts, doktors

zivju bioloģija


kaza

可能借自俄語 коза́ (kozá)（“公山羊”和“母山羊”非同源：āzis、kaza），不像其他波羅的語族語言(立陶宛語 ožỹs, ožkà; 古普魯士語 wosux ([vōzuks]), wosee ([vōzē]))，可能對比早期的*āze (留存於地名Āzes)。

mājas kazas

kalnu kazas

kazu vilna

kazas bārda

kazu piens

kazu siers

slaukt kazu


kaķis

可能受日耳曼語族影響: kaķis < *katis，源自陰性*kate (參見方言katene (“小貓”))，先是在庫洛尼亞方言，後擴展到其他方言和標準語。與立陶宛語 katė̃, 古普魯士語 catto ([kato]), 俄語 кот (kot), 中古高地德語, 中古荷蘭語 katte, 德語 Katze, 英語 cat, 拉丁語 cattus, catta等同源。

melns kaķis

kaķis murrā

kaķis noķēris peli

veikls kā kaķis

acis kā kaķim


miza

egles, kārklu miza

raupja miza

ābolu, kartupeļu miza

banāna miza

nolobīt apelsīnam mizu


kivi

通過其他歐洲語言，借自毛利語 kiwi。

kivi dzimta

kivi ir putni, kas dzīvo tikai Jaunzēlandē

幾維鳥是一種只生活在新西蘭的鳥

kivi ir subtropu auglis ar brūnu, pūkainu mizu un zaļu mīkstumu

奇異果是一種亞熱帶水果，皮棕色而多毛，果肉呈綠色

kivi pēc formas atgādina olu


koks

源自原始波羅的語 *kuok- ← 原始印歐語 *kowk-, *kewk-, *kūk-，源自詞幹*kew- (“彎曲”)。
最初意思為“彎曲的木頭，樹枝，棒”，後變為“木頭，樹”。對比mežs (< *medis)“木頭，樹” → “森林”。
與立陶宛語 kúoka (“鈍頭的棍，杵”), kúokas (“鈍頭的棍，棍的鈍頭，杖，棒”), kukà (“棍”), 保加利亞語 кука (kuka，“刺，鉤，柄”)等同源。

augļu koki

koku lapotne

koku puduris

jauktu koku mežs

koki šalc vējā

nokaltis koks

kails koks

zaļš koks

apsūnojis koks

simtgadīgs koks

lapu koks

skuju koks

zāģēt, cirst kokus

koku tārpi

viens kā koks

Intas tēvs jau toreiz strādāja uz upes pie koku pludināšanas

Inta's father at that time already worked at timber floating (log driving) on the river

kalējs sāka vest kokus smēdei

鐵匠開始把柴火搬進鋪頭裡

koku dārzs

grāvis uzplūdis, tiltiņam divi koki iznesti

河道氾濫，把小橋的兩塊木板沖走了

koka ēka

koka karote

koka tupeles

koka rotaļlietas

vecmodīga koka gulta

skatos pēc kāda koka; kreisā roka man brīva, varētu šakāļus aizdzīt

I look at some stick: (my) left arm is free, I could drive the shackals away

viņš saņēmis par to kokus


komats

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 comma，借自古希臘語 κόμμα (kómma)，源自κόπτω (kóptō，“切”)。

ierakstīt, likt komatu

atdalīt ar komatu

komats latviešu valodas rakstos ir visbiežāk lietotā pieturzīme, un tā funkcijas ir ļoti daudzveidīgas

逗號是拉脫維亞語書寫中最常用的標點符號，其功能多種多樣

“cik ir tauku procents?” jautā Antoniņa... “trīs, komats, deviņi”, tas atbild

“脂肪率是多少？” Antoniņa 問道……“三點九。”他回答道


kori

koris 的工具格單數


krava

與立陶宛語 krūvà (“堆”)同源。


krāsa

起於13世紀，借自古東斯拉夫語 краса (krasa，“美麗，華麗”) (對比俄語 краса́ (krasá))，源自原始印歐語*ker- (“燃燒，發光，發熱”) (參見拉脫維亞語 karsts)。原是東部方言，18世紀開始傳播到其他地區，原義為“健康的臉色”。19世紀初受俄語 краска (kraska，“顏料”)的影響，出現了“物體（自然）的顏色”之義。19世紀中葉意思擴展，代替了德語化的pērve, perve (“顏料”)（仍見於方言）。

balta, melna, sarkana krāsa

spilgta, spoža krāsa

auksta, silta krāsa

krāsas piesātinātība

krāsu gamma

krāsu redze

krāsu aklums

krāsu televīzija

auduma krāsa

ziedu krāsa

āda krāsa

bez krāsas

tipogrāfijas krāsa

krāsu kārba

eļļas krāsa

emaljas krāsa

krāsu palete

akvareļa krāsa

uzlikt, uzklāt krāsu

jaukt, atšķaidīt krāsas

notīrīt veco krāsu

aizstāvēt savas sportistu komanadas krāsas

emblēma valsts krāsās


krēsls

一些研究者認為借自斯拉夫語族，可能是原始斯拉夫語 *kreslo，與*krosno (“織機”)有關。其他的一些研究者認為這無法解釋波羅的語族的同源詞（參見方言kreslis (“可拆卸的雪橇靠背”), kreša (“小椅”), 方言立陶宛語 krãsė, kresė̃ (“椅”), krẽstas (“長椅”)），斯拉夫語族的同源詞實際上借自波羅的語族。後者的依據是：南斯拉夫語支沒有如此的對應（保加利亞語是後期借詞）。如果確實成立的話，則krēsls（通過原始波羅的語 *krēs- + l）與動詞krest (“搖晃 ← 編織”)有同一詞幹（關於“搖晃”和“編織”之間的關係，參見古諾爾斯語 hrista (“搖晃”), 中古低地德語 risten (“編織”)）：原始印歐語 *kert-, *kret-，源自*(s)ker- (“轉，彎”)。本詞最初的意思應為“編織物”（民歌說明最早的椅子確實是用柳條編織出的）。與立陶宛語 krė́slas (“椅子，有靠背的椅子，扶手椅”), 古普魯士語 creslan (“有靠背的椅子”), 俄語 кре́сло (kréslo，“扶手椅”), 保加利亞語 кресло́ (kresló，“扶手椅”), 捷克語 křeslo (“扶手椅”), 波蘭語 krzesło (“扶手椅”)等同源。

pīts krēsls

meldru krēsls

grozāmais krēsls

saliekamais krēsls

atpūtas krēsls

atzveltnes krēsls

goda krēsls

stomatoloģiskais krēsls

elektriskais krēsls

bikts krēsls

Svētais Krēsls

māte atkrita krēslā un aizsedza vaigu ar priekšautu

mother fell into the chair and hid her face in (her) apron

Andrejs un Milda lēni atlaidās mīkstajos krēslos, lai gan sēdēt nemaz negribējās

Andrejs and Milda slowly sat down on the soft (arm)chairs, though they did not feel at all like sitting

jumta krēsls


krūms

可能換位自*kurms（ur̄ > rū），源自原始波羅的語 *kurmas ← 原始印歐語 *kr̥-mo-s ←*kr̥-，*ker-, *sker- (“轉，彎”)（參見拉脫維亞語 cers）。意思變化可能是：“轉，彎” > “被轉，彎的物體” > “塊” > “堆成一塊的植物→灌木”。與立陶宛語 krū́mas, 古普魯士語 kirno等同源。

lazdu, ceriņu, rožu krūms

ērkšķu krūms

krūmu audze

krūmu puduris

aronija ir vidēja lieluma daudzgadīgs krūms ar spīdīgām, eliptiskām lapām, baltiem ziediem

aronia is a perennial bush of average size with glossy elliptical leaves (and) white flowers

amerikāņu krūmu asterēm ir lieli ziedi ar stingriem kātiem

the American aster bushes have large flowers with strong stems

iziet cauri krūmiem

krūmu vista

krūmos uzkalnītē kāds pamanīja 45 milimetru lielgabalu

有人發現在山上的灌木叢中隱藏著一座45毫米火箭炮


krūtis

源自原始印歐語 *krū̆t- (“突出物，胸部，腹部”)，與*kreu- (“曲線”), *(s)ker- (“轉”), *(s)kereu-有關。可能與古愛爾蘭語 crott (“琉特琴”), 原始日耳曼語 *hraukaz (“堆”)有關，但之間的關係不確定。


kurmis

Karulis 認為源自原始印歐語 *kʷr̥mis [因此與原始波羅的-斯拉夫語 *kirmis (“蠕蟲”) → 立陶宛語 kirmis, 拉脫維亞語 ķirmis, cirmenis (“木蛀蟲，幼蟲”)同源]
Karulis 也提及 ķirmis 和cērme (“蛔蟲，寄生線蟲”)為同源詞，同時還有可能借自波羅的語族的芬蘭語 kurmu。
Derksen 沒有給出確鑿的詞源。


kuģis

借自中古低地德語 kogge (“體寬/圓的船”)，或源自古弗里斯蘭語 kogge, 中古荷蘭語 kogge，也可能源自古諾爾斯語 kuggi (“航海船”)或瑞典語 kogg (“商船”)。14-15世紀由日耳曼語族語言經漢薩同盟傳至波羅的海沿岸。在拉脫維亞語中最初只是水手俚語，17-18世紀隨瑞典影響傳播開來（也有18世紀的作家提及，kuģis主要在里加使用，liela laiva在其他地方多見）；到19世紀中期，本詞已經成為標準語通用詞。

pasažieru kuģis

tirdzniecības, zvejas kuģis

glābšanas kuģis

okeāna, jūras, upes kuģis

mīnu kuģis

kuģa korpuss, priekšgals, pakaļgals

kuģa klājs

kuģa kapteinis, apkalpe

kuģa žurnāls

uzkāpt uz kuģa

nokāpt no kuģa

kuģu būvētava

kara kuģis

lidmašīnu bāzes kuģis

空中交通工具 （lidaparāts）

gaisa kuģis, gaisakuģis

kosmikais, kosmosa kuģis


kvieši

源自*kvietis (複數kvieši, 屬格*kvietya > kvieša，新單數kviesis類比造出)，源自原始波羅的語 *kʷiet- ← 原始印歐語 *kʷeyt- (“發光；明亮的，白色的”)，源自詞幹*kew-, *ḱew- (“發光”) + -t。語義變化可能是“明亮的（那）一個” > “小麥”，根據其顏色。與立陶宛語 kviečiai̇̃, 單數kvietỹs, 原始日耳曼語 *hwaitja- (古諾爾斯語 hveiti, 挪威語 kveite, 古高地德語 weize, 德語 Weizen, 古英語 hwæte, 英語 wheat)等同源。

kviešu milti

kviešu maize

kviešu lauks

sēt kviešus

pļaut kviešus


cirmenis

原始印歐語詞
 *kʷŕ̥mis
繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *kirmis ← 原始印歐語 *kʷŕ̥mis。與原始斯拉夫語 *čьrvь, 立陶宛語 kirmis (“蠕蟲”)同源。


kāja

源自原始波羅的語 *kāy-a ← 原始印歐語 *kāi-，源自未知詞幹。首音*k 可能不規則變化自*gʷ，可能派生自原始印歐語 *gʷā- (“來，去”)；對比kāja : gāja (“他去了”)；梵語 कायः (kāyaḥ，“身體；肉”) : गयः (gayaḥ，“步態，動作”)。；另一種說法稱與古希臘語 κίω (kíō，“去”), κινέω (kinéō，“移動”), 拉丁語 cieō (“移動”)有關。與立陶宛語 koja, 蘇多維亞語 kaj ([kāj(a)]), 梵語 कायः (kāyaḥ，“身體；肉”)等同源。

spēcīgas, slaidas kājas

plata, maza kāja

kāju pirksti

aut kājas

atputināt kājas

lēkāt uz vienas kājas

kāju slauķis, kājslauķis

koka kāja

no galvas līdz kājām

viņam veiklas, vieglas kājas

spēlēt futbolu bez kāju sargiem ir diezgan bīstami

不給腳作防護就去踢足球是很危險的

Juris kādu rītu uzāva kājās garos, melnos zābakus

每天早上，Juris都（給腳）穿上黑色的長筒靴

mežā pavisam tumšs... mēs ar Ati ejam lēni, taustīdamies, kājas augstu celdami

森林裡很暗……Atis和我把腳抬得高高地，小心翼翼地摸索著走

zirga kāja

dzērves kāja

zirneklis ar garām kājām

(方位格，作狀語) 用腳站著；醒

celties, lēkt, stāvēt kājās

suns uzslējās kājās

viņš šorīt agri kājās

(工具格複數，作狀語) 步行

iet kājām

viņš devās uz māju kājām

lai noslaukot kājas...

meitene nokrata salijušo lietussargu, notīra dubļainās kājas

女孩晃晃被雨水打濕的傘，擦乾淨泥糊糊的鞋子

galda kāja

gultas kāja

vēl te bija seši krēsli ar liektām kājām, apvilkti ar zaļu zīdu

還有六張彎著腿、裝有綠色絲綢軟墊的椅子

šampanieša glāze var būt vai nu augsta un šaura, vai arī lēzena, bet uz augstas kājas

香檳杯可長可窄可平，但是一般都是高腳的


labums

augstākā labuma milti

materiālie labumi

dabiskie labumi

sabiedriskie labumi

rupēs par tautas labumu

gūt garīgu labumu

galds pilns visādiem labumiem


laiks

與立陶宛語 laikas同源。


laime

源自原始印歐語詞根，與動詞laist (“讓，允許”)來源相同：*laid-mē > laime。laist也可表示“給，予”，可能表明本詞的原義是“給予之物”，可以是正面也可以是負面的，即“命運”，見於民歌和傳說故事中，以及一些現代短語如laba laime (“好運”)。一般使用時意思從“命運”變成“好運”、“幸福”。與立陶宛語 láimė, 古普魯士語 laeims ([laims]，“富有的”), laimiskan (“富餘的[賓格]”)等同源。

vēlēt laimes

daudz laimes!

apreibt no laimes

acis paceliet uz laimes zemi

aktrise bija kā sparnos un, laimē starodama, stājās pie darba

女演員似乎插上了翅膀，滿面幸福的笑容，開始了工作

akla laime

paļauties uz laimi

par laimi

laimes rats

laimes spēle

kāda laime, ka es tevi šovakar satiku

redz nu, kāda tev laime: primais noķēri zivi

你看你真的是好運：第一個抓到了魚

傳統的占卜，一般多在新年時進行。以鉛和錫在水裡凝固的形狀來預示運氣。

Jaungada laime

pēc vakariņam norunāja liet laimes, un visi pārgāja uz virtuvi; Ilzīte jau tālredzīgi bija apgādājusies ar svinu

晚飯之後他們開始準備占卜；小Ilze早有先見之明，已經準備好了鉛

超過四瓣的丁香花，或多於三葉的三葉草，等代表幸運的事物

es atradu vienu laimes zidu: astoņas lapas!

我找到一朵幸運花：有八瓣誒！

viņas iet tuvu garām lielam, samtaini mēļam ceriņkrūmam; Ieva apstājas, acīm ātri pārskrej dažus ziedu zarus: “trīspadsmit!” viņa iesaucas. “Tik daudz laimju! tādas es atradu tikai jaunībā.”

他們經過一大叢柔軟的丁香花叢；Ieva停下來，被幾枝花吸引住了。“十三！”她叫道。“好多幸運花啊！我只在年輕的時候找到過這麼多。”


laiva

與立陶宛語 lai̇̃vas, 方言lai̇̃vė, 古詞lai̇̃va等同源。可能借自原始芬蘭語 *laiva (芬蘭語 laiva, 愛沙尼亞語 laev, 立窩尼亞語 lōja)，但不確定，不清楚是哪個語族先起的詞。可以確定是芬蘭語族和波羅的語族借自原始日耳曼語 *flawją 參見古諾爾斯語 fley (“舟，筏，船”)) ，根據Koivulehto (1970)的芬蘭語族發音變化規則 *vj > jv。Karulis 認為本詞可能最初用於庫洛尼亞的漁民，後來傳播到波羅的海東岸：原始波羅的語 *leiw-, *laiw- ← 原始印歐語 *ley- + -w ← *el-ey ← *Heh₃l- (“彎曲，轉”)；這個說法可能表示本詞原義是“彎曲的，凹面的”。

buru laiva

airu laiva

zvejas laiva

glābšanas laiva

sacīkšu laiva

laivu stacija

braukt ar laivu

vizināties, braukt ar laivu pa ezeru

nolicis airi, noliecos pār laivas malu un sāku raut ūdens augus

我鬆開槳，趴在船邊緣，開始拔水草


lapsa

源自*lapesa ← 原始波羅的語 *lap- (< *wlap-, *wlop-) + *-eš (< *-eḱ) ← 原始印歐語 *wlp-, *lup-, *lop-, *h₂wl(o)p, *h₂ulp，源自詞幹*wel- (“摘，偷，搶，撕”)，參見vilks (“狼”))，原義類似vilks，“小偷；撕裂者”。與拉特加萊語 lopsa, 立陶宛語 lãpė, 古普魯士語 lape, 蘇多維亞語 laps, 布列塔尼語 louarn, 古希臘語 ἀλώπηξ (alṓpēx), 梵語 लोपाशः (lopāśaḥ，“狐，豺”), 拉丁語 volpēs, 和闐語 [需要文字] (rrūvāsa), 亞美尼亞語 աղվես (aġves), 波斯語 روباه (rubâh)等同源。

sarkanā lapsa

lapsas āda

lapsu medības

viltīgs kā lapsa

lapsas ir veikli dzīvnieki, tās labi prot izvairīties no briesmām un iegūt laupījumu

狐狸是很狡詐的動物，它們知道如何避免危險，捕到獵物

ar ziņojumiem par puiku nemieriem skolu inspektors Valmierā tikai pats grib tikt labākā vietā... vai nu kurators Rīgā lai būtu tāds āpsis un ticētu Valmieras lapsai?

with reports of unrest among the boys the school inspector in Valmiera only wanted to get a better position... or would the curator in Riga be a badger and believe the Valmieran fox?


lauva

借自中古高地德語 louwe (參見德語 Löwe)，源自原始日耳曼語 *laujan，借自拉丁語 leō。基於立陶宛語 liū̃tas (“獅”), 俄語 лю́тый зверь (ljútyj zverʹ，“野獸，獅”)，有人提出可能有更早的斯拉夫-波羅的-日耳曼詞，詞根為*liu-；如果屬實，則本詞在拉脫維亞語裡面很早就流失，被中古高地德語詞代替。最早見於17世紀的聖經翻譯 (lavis, lauve)。16世紀已有相關的姓氏Louvis。

本詞指雄獅的時候是陽性，指雌獅的時候是陰性，一般用陰性變格，除了與格單數，陽性為lauvam，陰性為lauvai。

lauvu mātīte, lauvene

dresēt lauvas

lauvas tiesa

獅子的那一份（最大的一份）


ledusskapis

ietilpīgs ledusskapis

ledusskapja tilpums

ieslēgt ledusskapi


liels

源自原始印歐語 *lei- (“彎曲”)，源自詞幹*el- (“彎曲”)，參見elkonis (“肘”)；對比laiva (“船”), leja (“谷”)。本詞原義可能是“彎曲”。類似語義變化見於梵語 आणिः (āṇiḥ，“腿在膝蓋以上的部分”) (< *arṇí- < *elni-), 亞美尼亞語 ոլոք (olokʻ，“脛骨”) (< *elok- / *olok-)。也有認為是形容詞liels (“大的”)的名詞化。

tikai nupat viņš sajuta sūrstošas sāpes kreisās kājas lielā

那時他才感覺到了左小腿上一陣刺痛


liepa

源自原始波羅的-斯拉夫語 *leipāˀ，源自原始印歐語 *leyp- (“粘，貼”)，參見lipt (“黏附”)。沒有雙元音化的詞幹見於地名如Līpes kalns、Lipaiķi。可能源自椴樹枝葉或汁液。椴樹的另一種名稱，源自原始印歐語 *lento-，可見於英語 lind, linden, 德語 Linde，拉脫維亞語中同源詞為lieta (“東西”)。與立陶宛語 li̇́epa, 古普魯士語 lipe ([liːpe]), *leipe (源自地名如Leypein, Leypiten), 原始斯拉夫語 *lipa (烏克蘭語, 俄語 ли́па (lípa), 白俄羅斯語 лі́па (lípa), 保加利亞語 липа́ (lipá), 捷克語 lípa, 波蘭語 lipa)同源。(這些也可能是日耳曼語族同源詞，後被*lento-來源的詞彙所代替。)

kupla liepa

liepu ziedi

liepu lūki

liepu (ziedu) tēja


ministru

ministrs 的屈折：
賓格/工具格單數

ministrs 的屈折：
屬格複數

ministre 的屈折：
賓格/工具格單數

ministre 的屈折：
屬格複數


lācis

*lākis的腭化形，源自原始波羅的語 *talk-, *tlāk- (tl → l)，源自原始印歐語 *tel-k-, *tl-ek- (“推，打，踢，踩”)。即原義為“踩踏者”，表示其代替了一個早期義為“熊”的詞 (參見原始印歐語 *h₂ŕ̥tḱos → 拉丁語 ursus, 古希臘語 ἄρκτος (árktos), 梵語 ऋक्ष (ṛkṣa))，而不見於其他波羅的語族語言。（較早的說法是與動詞lakt “舔”關聯，即“舔（蜜）者”，但無法與古普魯士語的同源詞說得通。）與立陶宛語 lokỹs, 古普魯士語 clokis (klokis) (< *tlokis，見於某些地名，如Tlokumpelk (“熊沼”)), 蘇多維亞語 łukas等同源。

lāča midzenis

baltais lācis

ledus lācis, leduslācis

medīt lāčus

stiprs, liels kā lācis

lāča miegs

熊般的睡眠（時間長，睡得安穩）

guļ kā lācis

brūnā lāča svars var būt vairākus simtus kilogramu (parasti ap 250 kg)

一頭棕熊的體重可達數百千克（一般是250千克左右）

pāris izbeidz deju, tikko sācis: dārgais, dejas laukumā jūs tomēr tikai lācis

一對情侶說完這話之後停止了舞蹈：“親愛的，站上舞池你就笨得跟頭熊一樣”

Dāviene no sākuma pretojās visiem spēkiem, bet cik ilgi cilvēks pret tādu lāci noturēsies

Dāviene開始用盡全力去抵抗，但是面對壯如熊的對手，又能堅持多久呢？


lūpa

與動詞lupt (“脫落”), lupināt (“剝”)詞幹相同: 原始波羅的語 *lūp-, *lup-，源自原始印歐語 *lewp-, *lūp-, *lup- (“剝，削”)。與立陶宛語 lū́pa, 中古高地德語 lubbe (“厚而起褶的嘴唇”)等同源。

pilnīgas, plānas lūpas

augšējā lūpa

apakšējā lūpa

lūpu krāsa, lūpu pomāde

ar smaidu uz lūpām

iekost lūpā

kaunuma lūpas

zaķa lūpa


maijs

源自拉丁語 māius，源自Maia，可能源自原始印歐語 *magya (“偉大的她”)，源自*méǵh₂s (“偉大的”)。

舊時指五月的詞是lapu mēnesis (“葉月”), sējas mēnesis (“播種月”), ziedoņa mēnesis (“春月”)。

saulains, silts maijs

no maija līdz jūlijam

pirmais maijs

septiņpadsmitā maija rīts

maija vakars bija svaigs un plaukstoša zaļuma piesātināts

May evening was fresh and filled with rich foliage


maksa

借自立窩尼亞語 maks (“支付，費用”)或源自愛沙尼亞語 maks (“支付，費用”)，已見於17世紀詞典。

strādāt par maksu

īres maksa

biedru maksa

ieejas maksa

apdrošināšanas maksa

braukšanas maksa

ieejas bez maksas

maksas ceļi

maksas ceļazīme


marts

拉脫維亞語中的舊名為sērsnu mēnesis (“雪殼月”)、baložu mēnesis (“鴿月”)。

marta vējš

marta saule

svinēt 8. (astoto) martu

marta vakars, kad daba vēl svārstās starp ziemu un pavasari

三月的傍晚，季節還在冬春之間徘徊


medus

源自原始波羅的-斯拉夫語 *médu ← 原始印歐語 *médʰu。

medus kāre

medus maize

medus kūka

medalus

medus cepumi

ziedu medus

mākslīgais medus

salds kā medus

medus vārīšana


meitene

源自meita (“女兒，女孩”) + -ene。最早見於18世紀，原義僅為“小女孩”，後擴展為“年輕女性”。

čakla meitene

meiteņu skola

meiteņu koris

meitene ar bizītēm

meiteņu apģērbi

rotaļās gāja zēni un meitenes

dūšīga sieva ar trim meitenēm, vecumā no desmit līdz četrpadsmit gadiem

一個強壯的婦女帶著三個女孩，年齡從10歲到14歲

sarīkojumu organizēja ceha meitenes

工作室的女孩兒們組織了這次活動

Edīte bija jauna meitene, ar mundru gaitu un vēl bērnišķīgu seju

Edīte是個走路蹦蹦跳跳，長著孩子般面相的女孩兒

katram puisim bija vai nu sieva, vai sava meitene

小夥子們要麼有了老婆，要麼交著女朋友

Tiju Galotni visvairāk interesēja tas, vai Alvils Dzeguze atnāks viens vai kopā ar savu meiteni

Tija Galotne was interested above all in whether Alvils Dzeguse came back alone, or with his girl(friend)


mele

源自melis (“騙子”) + -e (“陰性後綴”)。

nekaunīga mele


miers

源自原始波羅的-斯拉夫語 *meiˀrás ← 原始印歐語 *meyH-ró-s，參見mīlēt (“愛”)。語義變化為“軟” → “安靜”。有少數觀點認為借自斯拉夫語族，但在音調等方面無法自圓其說。

slimniekam nepieciešams miers

traucēt mājas mieru

būt mierā

miera stāvoklis

miera līgums

miera sarunas

dzīvot mierā un draudzībā

izšķirt konfliktu miera ceļā

saglabāt mieru virs zemes


milti

源自過去分詞*milts, *milti複數，源自一未見於文字的動詞*milt (“使破碎，碾”)，源自原始波羅的語 *mil-，源自原始印歐語 *ml̥-，源自*mel- (參見malt (“碾”)。與立陶宛語 mi̇̀ltai, 古普魯士語 miltan等同源。

graudu milti

kviešu, rudzu milti

rupji, smalki milti

bīdelētie milti

miltu putra

miltu omlete

miltu ērce, kode

“lai Arturs aiziet uz veikalu un atnes maizei miltus”, tēvs īsi sacīja

“讓Arthur去商店買點麵粉來做麵包。”父親簡單地說道

vienu dienu uz pavasara pusi Vilis atved divus maisus miltu

那天還是春天，Vilis帶來了兩包麵粉

kaļķakmens milti

kartupeļu milti

zivju milti

siena, skuju milti

koksnes, koka milti

koka miltus iegūst no lapkoku un skujkoku koksnes

木粉是從落葉樹和針葉樹獲得的


minūte

源自中世紀拉丁語 minūta。

piecu minūšu gājiens

desmit minūšu pārtraukums

pulkstenis ir septiņi un desmit minūtes

šī leņķa lielums ir viena minūte


humoriste

humoriste Jolanda Suvorova atsākusi smēķēt


māja

傳統認為借自原始芬蘭語 *maa (“土，地”) (對比愛沙尼亞語 maa, 芬蘭語 maa, 維普斯語 ma, 立窩尼亞語 mō)，並重新借入原始芬蘭語*maja (對比愛沙尼亞語 maja (“房屋”), 芬蘭語 maja (“小屋”), 立窩尼亞語 mōi (“家”))。
近年有人認為原始芬蘭語*maa源自印歐語系；參見梵語 मही (mahī), 古愛爾蘭語 mag (“平原，田地”) (源自原始印歐語 *meǵ(ʰ)-, *mag(ʰ)-，參見古希臘語 μέγας (mégas，“大”))。若屬實，則本詞可能不是借詞，而是印歐語系內部發展而來。

dzīvojamā māja

stūra māja

ģimenes māja

kalpu māja

vienstāva, daudzstāvu māja

(一般用複數) 農場（及附屬建築物）

lauku mājas

iepirkt mājas

dzīt govis mājās

braukt, iet uz mājām

uzkopt māju

mājas māte, mājasmāte

otrās mājas

sēdēt mājās

justies kā mājās


māsa

源自原始印歐語 *mā-，兒語詞“媽媽”(參見māte)。本詞可能最初是親暱稱呼，代替原始印歐語 *swésōr的派生詞 (仍見於立陶宛語 sesuõ，seser̃s的屬格形)。與立陶宛語 móša (“嫂子，弟媳”), 古普魯士語 moazo ([moaso]，“姑姑，阿姨”)等同源。

姊妹 （有血緣關係的女性平輩親屬）

vecākā, jaunākā māsa

brāļi un māsas

īstā māsa

dvīņu māsa

abas rokas izpletis, viņš piepeši metās māsai ap kaklu

他突然張開雙手，抱住他的姊妹

姊妹 （有親密關係的同輩女性）

vārda māsas

līgavas māsas

es visiem pazemotiem esmu māsa / un visiem grūtsirdīgiem draudzene

吾乃世間羞愧之人的姊妹 / 憂鬱之人的摯友

māsa, medicīnas māsa

operāciju māsa

diētas māsa

vecākā māsa

medicīnas māsu kursi

iegūt medicīnas māsu diplomu

māsa Olga zināja daudz ko tādu, ko nezināja Vaikulis


mēle

源自原始波羅的語 *mel- ← 原始印歐語 *mel- (“擊打，推，撞，碾”) (參見malt (“碾”)、meli)。意思可能原來為“用來推、碾（食物的器官）”。與立陶宛語 melekė̃lis (“悬雍垂”), 方言俄語 ме́ля (mélja，“話匣子”)等同源。

mēles ķermenis, muskuļi

mēles galotne

mēles galiņš

mēles sakne

mēles muguriņa

rādīt mēli

kaķis lok pienu ar mēli

laizīt ar mēli

mēli kļuvusi stīva, nevar parunā

abiem mutes bija sausas, un viņi pārtrauca sarunas, lai mazliet sakrātu siekalas uz mēles

他們兩人都口乾舌燥，停下了談話，好讓嘴裡的口水潤一潤舌頭

latviešu valodā izšķir augsta, vidēja un zema mēles pacēluma priekšējās rindas patskaņus

拉脫維亞語區分前元音中舌頭位置的高中低

asa mēle

mēle kā nātre

說的話像蕁麻一樣（蜇人）

ļauna mēle

veikla mēle

salda mēle

mīlīga mēle

mēles desa

sautēta mēle

latviešu mēle

vācu, franču mēle

sveša mēle

saņemt mēli

liesmu, uguns mēles

zemes mēle

zvana vara mēle klusēja


mēnesis

源自原始印歐語 *mḗh₁n̥s (“月亮，月份”)，源自*meh₁- (“測量”)。
與立陶宛語 mėnuo (“月亮，月份”), 古教會斯拉夫語 мѣсѧць (měsęcĭ，“月亮，月份”) (俄語 ме́сяц (mésjac), 波蘭語 miesiąc, 捷克語 měsíc), 梵語 मास (māsa), 波斯語 ماه (māh), 古典亞美尼亞語 ամիս (amis), 古希臘語 μήν (mḗn，“月亮”), 拉丁語 mēnsis (“月份”) (西班牙語 mes, 意大利語 mese, 法語 mois), 原始凱爾特語 *mīns (愛爾蘭語 mí, 威爾士語 mis), 原始日耳曼語 *mēnōþs (“月份”) (古英語 mōnaþ, 英語 month, 德語 Monat, 荷蘭語 maand, 瑞典語 månad)等同源。

本詞經常和mēness (“月亮”)混淆，兩詞的許多變格形都相同，只有主格單數和屬格單數不同。

pavasara, rudens mēneši

春天（月份），秋天（月份）

mēneša vidējā temperatūra

gaidīt vairākus mēnešus

ziemas mēnesis

paveikt darbu divos mēnešos

pēc mēneša

sapulce notiek reizi mēnesī


mēness

專指地球唯一天然衛星時，一般首字母大寫作Mēness。

mēness aptumsums

mēness virsma

mēness gaisma, mēnessgaisma

mēness spīd

mēness nakts

mēness jūra

mēness kalendārs

mēness fāzes

jauns, augošs, pilns, dilstošs mēness

新月，蛾眉月，滿月，虧月

vecs mēness

tukšs mēness

空月（完全不可見的新月）

bāls kā mēness

Jupitera mēneši


nakts

源自原始波羅的-斯拉夫語 *naktís ← 原始印歐語 *nókʷts。

vēla nakts

dziļa nakts

gara, īsa nakts

pavadīt nakti teltī

zvaigžņota nakts

nakts debesis

nakts mākoņi

nakts tumsa

tumšs kā naktī

melns kā nakts

uz nakti, uz naktsguļu

nakts no sestdienas uz svētdienu

mūžīga nakts

strādāt dienām un naktīm, dienu un nakti

vakara sārtums pamazām nodziest... nu jau ir pilnīga nakts

傍晚的紅霞漸漸消散……現在已經完全是夜晚了

nakts klusumā skarbi iečīkstējās durvis

夜晚的寂靜裡，門的嘎吱聲刺耳作響

夜晚 （用於指特定活動或節日）

jaungada nakts

līgo, Jāņu nakts

kažu nakts

pirmā nakts

dzirnavās nakti bija dzīres: velni dejoja ar raganām

晚上，磨坊裡盛宴開啟：惡魔與女巫共舞

（屬格，作形容詞） 晚上的，夜晚的

nakts vilciens

nakts dežūra

nakts maiņa, naktsmaiņa

nakts redzamība

nakts dzīvnieki, kukaiņi

nakts puķes

nakts pastaiga

nakts miers

nakts miegs

nakts salna

nakts lampa, naktslampa

vagonā jau ieslēgts nakts apgaismojums

fašisma nakts

muguru pagriezusi, viņa stāvēja pie loga un skatījās nakti

她站在窗邊，轉過身來，望著（窗外的）夜色


durvis

源自原始波羅的-斯拉夫語 *dwírs ← 原始印歐語 *dʰwer-。


nams

源自原始波羅的-斯拉夫語 *damús (“房屋”)；波羅的語族的不規則 d > n 變化可能是由於異化 (如短語darīt namu (“建房”))，或受伊朗語族語言影響 (對比阿維斯陀語 𐬥𐬨𐬁𐬥𐬀 (nmāna，“房屋”), 𐬛𐬆𐬨𐬁𐬥𐬀 (dəmāna) ← 可能存在的原始伊朗語*nam-)。也有人認為原始波羅的語 *nam-可能源自*nm̥- < *dm̥-, 源自原始印歐語 *dṓm。還有可能是受類似古希臘語 νέμω (némō), νομός (nomós，“牧場；分區；居住地”)的詞根影響。與立陶宛語 nãmas, 古教會斯拉夫語 домъ (domŭ), 白俄羅斯語 дом (dom), 保加利亞語 дом (dom), 俄語 дом (dom), 烏克蘭語 дім (dim), 捷克語 dům (屬格domu), 波蘭語 dom, 梵語 दम (dama), 古典亞美尼亞語 տուն (tun), 古希臘語 δόμος (dómos), 拉丁語 domus等同源。

dzīvojamais nams

daudzstāvu nams

vairākdzīvokļu nams

īres nams

kāzu nams

nama māte, namamāte

Rotšildu nams

比較大型的建築物，一般具有特定的用途

zinātnes un tehnikas nams

kultūras nams

sporta nams

mēbeļu nams

bērnu nams, bērnunams

Baltais nams


nauda

源自原始波羅的語 *naudā- ← 原始印歐語 *newd-, *nowd- (“抓，拿來用”)，源自詞幹*new-, *now- (“打手勢，招手”) + d。語義發展可能是 “拿來用的東西” > “財產（包括牲口）” > “錢” (對比拉丁語 pecus (“羊，牛”), pecūnia (“財產，錢”))。與立陶宛語 naudà (“益處，效用；財產”), 哥特語 𐌽𐌹𐌿𐍄𐌰𐌽 (niutan，“達到，得到，享受”), 古英語 notu, nytt, 古高地德語 nuz (“使用，效用”) (德語 nutzen (“使用”)), 古諾爾斯語 naut (“牛”)等同源。

metāla, papīra nauda

naudas maks

sīka nauda, sīknauda

liela nauda

krāt naudu

izdot, tērēt naudu

pelnīt naudu

aizdot, aizņemties naudu

maksāt skaidrā naudā

(iz)mainīt naudu

(ap)mainīt naudu

viltot naudu

spēlēt kārtis uz naudu

naudas sods

naudas ekonomiskās funkcijas

naudas apgrozība

naudas sistēma

preču vērtības naudas izteiksmē

biedru nauda

īres nauda

atvaļinājuma nauda

apdrošināšanas nauda

kabatas nauda

dienas nauda

slimības nauda

zieda, ziedu nauda


nazis

借自古東斯拉夫語 ножь (nožĭ，“小刀”) (對比俄語 нож (nož))，可能借於13世紀，現代寫法最早出現於17世紀的詞典。

ass, truls nazis

asināt nazi

akmens nazis

kabatas nazis

virtuves nazis

bārdas nazis

griezt ar nazi


novembris

源自拉丁語 november (“第九個月”)，源自novem (“九”)。

拉脫維亞語舊名為salnas mēnesis (“霜月”)。

novembra lieti

novembra pēdējās dienas

septītais novembris

iesniegums datēts ar piecpadsmito novembri'

bija jau pienācis novembris... kokiem sen nobirušas pēdējās lapas

十一月已到了……樹葉也已經掉光


nāve

原為 i-詞幹 (*nāvis；對比方言nāvs) ，後變為第5類變格 e-詞幹；源自原始波羅的-斯拉夫語 *nāˀwis，源自原始印歐語 *neh₂wis，源自詞幹*neh₂w- (“死亡”)。參見另一詞幹*néh₂us (“船”) (對比拉丁語 navis, 古希臘語 ναῦς (naûs), 梵語 नाव (nāva), 原始斯基泰語 *nā́w (“船”), 塔吉克語 нов (nov，“檐沟”), 挪威語 nō (“斗，槽”)。這兩個詞幹 *neh₂w- 可能原來是一個，意思是“樹，林木” (對比梵語 वन (vana，“樹，森林，林木”)，可能出現 v 和 n 的換位)，有兩種變化方式：一種是“樹” > “被掏空的樹” > “船”，另一種則是“樹” > “樹樁，死樹” > “尸體，死亡”。與立陶宛語 nõvis (“死亡”), nõvė (“屠，殺”), 古普魯士語 nowis (“身體，肉”), 方言俄語 навей (navej), навь (navʹ), навье (navʹje，“尸體”), 捷克語古詞 nav (“墳墓，地獄”), 哥特語 𐌽𐌰𐌿𐍃 (naus，“尸體”), 屬格𐌽𐌰𐍅𐌹𐍃 (nawis), 布列塔尼語 naoun (“飢餓”) (< 原始凱爾特語 *novis)等同源。

dzīvības un nāves jautājums

atra, drīza nāve

viegla nāve

mokpilna nāve

dabiska, pēkšņa nāve

klīniska nāve

bada nāve

nāves diena, brīdis

sodīt ar nāvi

piespriest nāvi

nāves sods, nāvessods

izglābties no (drošas) nāves

mirt varoņa nāve

mirt traģiskā nāvē

līdz nāvei

dzīvības un nāves dialektiskā vienība

galvenie nāves cēloņi ir asinsrites orgānu slimības, ļaundabīgie audzēji un nelaimes gadījumi

導致人死亡的主要原因是循環系統疾病、癌症和事故


abaku

abaks 的工具格單數


ods

源自原始波羅的語 *uodas ← 原始印歐語 *h₃ed-, *ēd- (“吃，咬”)，參見ēst (“吃”)。與立陶宛語 úodas等同源。

oda kodums

malārijas odi

pa logu ielido odi un raudulīgi sīc, pēc asinīm izslāpuši

蚊群飛到窗口嗡嗡直叫，渴望著鮮血


moskīts

通過其他歐洲語言，借自西班牙語 mosquito。

parastais moskīts

drudža moskīts

moskītu tīkls

pāri muklājiem lidinājās moskītu mākoņi


indiānī

indiānis的方位格單數形


indiāni

indiānis的呼格單數形

indiānis的賓格單數形

indiānis的工具格單數形


indiāņi

indiānis的主格複數形

indiānis的呼格複數形


oktobris

源自拉丁語 octōber (“第八個月”)。

拉脫維亞舊時使用zemliku mēnesis (“死靈之宴月”)、veļu mēnesis (“死靈月”)和rudens mēnesis (“秋天月”)表示十月。

oktobra pēdējas dienas

oktobra sākumā

oktobra revolūcija

pirmais oktobris

brīžam bija pat lietus... nemīlīgs rudens laiks, kā jau oktobra beigās

sometimes there was even rain... inclement autumn whether, as it was the end of October


oli

olis 的賓格/工具格/呼格單數


onkulis

（年輕人或小孩視角稱呼）男人，大叔

Es pazīstu to drūmo kaimiņmājas onkuli

我認識隔壁家的那個愁眉苦臉的大叔


svastika

借自梵語 स्वस्तिक (svastika)。


osta

源自原始印歐語 *h₁óh₃s。對比立陶宛語 uostas。

upes osta, ezera osta

zvejas osta

tirdzniecības osta

ostas pilsēta

ostas strādnieki


ota

源自*vota ([vuota]) ，詞首的 v 音脫落）（類似ola (“蛋”)），源自*wuo- ← 原始波羅的語 *wan- ← 原始印歐語 *won-, *wen-, *wā- (“擊打”)。原義可能是“用於擊打的（東西）”，指蒸汽浴時用於拍打身體的木枝，後再20世紀20年代限定為“刷子”。與立陶宛語 vánta (“蒸汽浴時用於拍打身體的木枝”)等同源。

gleznotāja ota

krāsotāja ota

ieziešanas ota

raga ota

otas triepiens, vilciens

gleznot ar otu

iemērkt otu krāsā

otas meistars

virsmu krāsošanai mājas apstākļos lieto otu, un katrs, kas krāsojis, zina, ka ne vienmēr izdodas krāsu uzklāt vienmērīgi un glīti

for painting surfaces at home one uses a (paint)brush, and anyone who paints knows that you cannot always apply the paint evenly and neatly

šī mākslinieka otai pieder interesantās klusās dabas

this artist's paintbrush has an interesting quiet nature

Konrāda Ubāna ota radījusi ne tikai ainavas, bet arī portretus un klusās dabas, bez tam tā kalpousi monumentālajai mākslai un teātrim

Konrāds Ubāns' paintbrush created not only landscapes, but also portraits and still lifes, and served in addition monumental art and theater


ozols

源自原始波羅的語 *anžōl-, *anžōn-（後期的 o-詞幹*anzuol-as），源自原始印歐語 *anǵōl-, *anǵōn-。後一詞幹的源頭有爭議。
* 有人認為源自*gʷel- (“橡子”)；
* 有人將其與原始斯拉夫語 *ǫzlъ (“結”)（參見俄語 узел (uzel)）對比，認為本詞的原義是“多疙瘩的”；
* 有人認為與形容詞*anžola- (“多疙瘩的，長瘤多的”)有關，源自*anža (“結，塊莖”)；
* 還有人認為源自原始印歐語 *angʷ(h)i- (“蛇”)，參見*anǵ-，表示本詞原義為“扎，挖”（參見俄語 дуб (dub), 古教會斯拉夫語 дѫбъ (dǫbŭ，“橡樹”)，和拉脫維亞語 dobums (“洞，穴”)）。
與立陶宛語 ą́žuolas, 古普魯士語 ansonis（[anzōnis]）等同源。

ozolu birzs

korķa ozols, korķozols

vīrs kā ozols

ozola galds, skapis, krēsls


papīrs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 papȳrus，借自古希臘語 πάπυρος (pápuros)，源頭不明。

ietinamais papīrs

kopēšanas papīrs

zīmēšanas papīrs

balts, krāsains paprīs

vēstuļu papīrs

lakmusa papīrs

tualetes papīrs

papīras salvetes, papīras maiss

gaismas jūtīgs / gaismjūtīgs papīrs

papīra rūpniecība

stiprs papīrs

書寫物（信，手稿，筆記等）

te ir viņa papīri


datīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 datīvus。


daudzskaitlis

源自daudz (“許多”) + skaitlis (“數”)，仿譯自德語 Mehrzahl，由Juris Neikens造於19世紀。


instrumentālis

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 instrumentālis。


lokatīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 locātīvus。


nominatīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 nōminātīvus。


vienskaitlis

源自vien (“一，單，唯”) + skaitlis (“數”)，仿譯自德語 Einzahl，由Juris Neikens造於19世紀。


ģenitīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 genitīvus。


pasaka

源自pa- + 動詞sacīt (“說，告訴”)（現在時詞幹 sak-）；參見方言saka (“故事”)。與立陶宛語 pãsaka等同源。

vākt, publicēt tautas pasakas

latviešu tautas pasakas

pasaku teicējs, stastītājs

pasaku grāmata

stastīt bērniem pasakas

dzīvnieku pasakas

K. Skalbes pasakas

kā pasakā

as in a fairy tale (i.e., very good, very beautiful)

tā nebija platmale, bet pasaka!

visiem tas šķita pasaka, nevis kuģis

to all it seemed more like a fairy tale than a ship

胡話，過度誇張的話，謠言

nestāsti nu pasakas!

tās ir tīrās pasakas


pasaule

源自pa- (“在……之下”) + saule (“太陽”)。

pasaules izcelšanās

mīts par pasaules radīšanu

pasaules telpa

apeceļot visu pasauli

pasaules čempions, rekords

gūt pasaules slavu

pasaules valstis

pasaules tirgus

pasaules vēsture, literatūra

pasaules karš

izstāstīt visai pasaulei

antīkā pasaule

krīstīga pasaule

kapitālistikā, sociālistikā pasaule

mākslas, zinātnes pasaule

世界 指生活或活動的一部分

dzīvnieku pasaule

cilvēka garīga pasaule

dzīvot sapņu pasaule

pasaules uzskats


patiesība

vispārzināma patiesība

vispāratzīta patiesība

elementāra patiesība

skaidra, vienkārša patiesība

neapšaubāma patiesība

skarba patiesība

runāt, uzzināt patiesību

objektīvā, mākslinieciskā patiesība

absolūtā, relatīvā patiesība

konkrētā patiesība

patiesības kritērijs

tā ir veca, tīra, visiem zināma patiesība

patiesību sakot, tur nav nekā interesanta

實際上，那裡沒什麼好玩的

ir cilvēki, kuri nespēj nedz patiesības sacīt citam, nedz sevis dēļ melu runāt

there are people who can neither tell the truth to others nor tell lies for their own sake

par kuģi un tā ļaudīm nedrīkst spriest ostā - tā ir sena patiesība

人是無法在港口評判一艘船和船員的——這是個流傳甚久的事實

patiesībā viss bija citādi

viņa izskatās daudz vecāka, nekā patiesībā ir, un stipri sagurusi

她看起來很累，比她實際上的年齡還要老

Ilga saģērbjas un iziet virtuvītē... patiesībā tas ir tikai tāds prāvāks priekšnams, kura sienā Oskars reiz izcirta šauru logu uz pagalmu

Ilga 穿好衣服，走進小廚房……實際上，那不過是個稍微大一點兒的走廊，Oskars 曾經在那裡的墻壁上開了扇面向庭院的小窗


pavasaris

源自pa- + vasara (“夏天”)，原義為“夏天的開始”（vasara原先是指春夏季，古代認為是同一季節）。與立陶宛語 pavãsaris等同源。

agrs, vēls pavasaris

vēss, auksts pavasaris

sauss pavasaris

tuvojas pavasaris

pavasaris sākas, iestājas

pavasaris pienācis

pavasara ekvinokcija

pavasaris aptver to laika posmu, kad gaisa temperatūra paaugstinās virs 0°, bet nav augstāka par 15° C

春季表示（平均）氣溫在0°C以上，15°以下的時期

pavasara atkusnis

pavasara ūdeņi, pali

pavasara salna

pavasara aršana

pirmie pavasara ziedi

pavasara mēteļi

akadēmijas pavasara izstāde

dzīves pavasaris

Prāgas pavasaris

es redzu nākam tautu pavasari!

I see the spring (blooming) of the people coming!

Apjomā J. Alunāna “Dziesmiņas” bija gluži pieticīga burtnīciņa, bet liela tā kļuva nozīmībā: ar to īsti sākās latviešu mākslas dzejas pavasaris

in size, J. Alunāna “Dziesmiņas” (“Little Songs”) was a quite modest little book, but it became big in significance: with it began the spring of Latvian poetic art


gadolīnijs

gadolīnija savienojumi

gadolīnija sakausējumi

gadolīnijs ir sudrabbalts, mīksts metāls


piens

源自原始波羅的語 *pienas ← 原始印歐語 *peynos, *poyHnos，源自詞幹*pey-, *poyH-, *pī- (“豐腴”)（原義可能為“腫脹”）。語義發展可能為“豐腴的，腫脹的” → “充滿奶的（胸部）” → “奶，乳”。參見原始波羅的語動詞*pīti (“產奶”) → 方言立陶宛語 pýti (“產奶”)；對應的拉脫維亞詞消失，可能是由於和pīt (“編織”)同音。與立陶宛語 pi̇́enas (“奶，乳”), 梵語 पयते (payate，“腫脹，充滿”), पयस् (payas，“液體，水，奶，乳，雨”), 阿維斯陀語 𐬞𐬌𐬞𐬌𐬌𐬏𐬱𐬌- (pipiiūši-，“胸部有奶的”), 波斯語 پینو (pinu), 中古波斯語 pēm (“奶，乳”), 拉丁語 opīmus (“肥的，豐腴的，富饒的”)等同源。

mātes piens, krūts piens

piena dziedzeri

govs, kazas, ķēves piens

piena ēdieni, produkti

piena kokteilis

piena saldējums

kafija ar pienu

pasterizēts piens

kondensēts piens


pieni

… atsevišķām govīm vasarā ganību laikā piemīt individuālas īpašības izdalīt pieni …

1964, Zootechnikas un Zoohigienas, volume 1, published by the Instituta Raksti:

Ganiem sieri, ganiem pieni.

1979, Latviešu Tautasdziesmas: darba dziesmas, gadskārtu ieražu dziesmas, page 183:


pipars

借自古諾爾斯語 pipari，或可能源自古瑞典語 pipar（參見芬蘭語 pippuri，方言pipari, 愛沙尼亞語 pipar），借自拉丁語 piper，借自古希臘語 πέπερι (péperi)，源自梵語 पिप्पलि (pippali)（通過伊朗語支），可能借自一些非印歐語系語言。本詞借自15-16世紀，作為家族名。17-18世紀的詞典中見有受德語影響的變體pipere，piperis（低地德語 peper）；pipari的寫法初見於18世紀，流行於19世紀。

melnais pipars ir daudzgadīgs kāpelētājaugs ar tievu, lokanu stumbru, kura garums var sasniegt pat 10-12 metrus

the black pepper is a perennial creeper with a thin, flexible stem, the length of which can reach even 10-12 meters

smalkie pipari

berzt piparus

piparu degvīns

pielikt zupai peperus

notīrītas, apmazgātas, nosusinātas butes ierīvē ar sāli, pipariem, novieto pannā uz restēm

將洗淨乾燥的鰈魚塗上鹽和胡椒，放入烤架上的平底鍋中


mazais pirkstiņš

源自pirksts (“手指”) + -iņš (指小後綴) +形容詞 mazs (“小的”)（陽性定形mazais）。


pirksts

源自原始波羅的-斯拉夫語 *pírštan，源自原始印歐語 *per (“過，越”)（參見拉脫維亞語 par），*pr̥ + *stā- (“站”)（參見stāt (“停”)）。原義可能是“站在前面，朝向前面的”。與立陶宛語 pir̃štas, 古普魯士語 pīrsten（可能是陽性賓格）, nagepristis (“腳指甲，爪”) (< *nagepirstis), 原始斯拉夫語 *pьrstъ (俄語古詞 перст (perst), 烏克蘭語 перст (perst), 上索布語 porst, 保加利亞語 пръст (prǎst), 捷克語 prst, 波蘭語 parst), 古高地德語 first (“尖刺，突出物”), 德語 First (“脊，頂”), 梵語 पृष्ठम् (pṛṣṭham，“頂，端”), 阿維斯陀語 𐬞𐬀𐬭𐬱𐬙𐬀 (paršta，“脊柱，脊梁骨”), 拉丁語 postis (“柱，門柱”) (< *porstis “站在前面的人”)等同源。

slaidi, gari pirksti

līki pirksti

pirksta locītava

pirksta kauli, gali

pirkstu nospiedums

lielais pirksts

rādītāja pirksts, rādītājpirksts

vidējais pirksts

skaitīt uz pirkstiem

noadīt cimda pirkstu

virzuļa pirksts


karoti

karote的賓格單數形

karote的工具格單數形


poli

polis 的工具格單數


brasta

brasts的屬格單數形


danga

* 源自原始波羅的-斯拉夫語 *dangāˀ。同源詞請參見立陶宛語 dangà。


filosofija

哲學；filozofija的另一種拼寫法


kija

zāles galā atrodu biljarda galdu un ņemu rokā kiju

在房間的一角，我發現了檯球桌，我把球桿拿在手中

pusdienas pārtraukumā viens otrs... pacilāja novusa kiju

午餐時間……有人把康樂球球桿拿了起來


ģitāra

借自西班牙語 guitarra，派生自阿拉伯語 قِيثَارَة (qīṯāra)，派生自拉丁語 cithara，派生自古希臘語 κιθάρα (kithára)。

sešstīgu, septiņstīgu ģitāra

spāņu ģitāra

krievu ģitāra

俄羅斯吉他 (巴拉萊卡琴)

Havajas ģitāra

夏威夷吉他 (烏克莉莉)

elektrisā ģitāra

ģitāras spēle

dziedāt ģitāras pavadījumā


faraons

經其他歐洲語言借入，最終源自古希臘語 Φαραώ (Pharaṓ)，源自希伯來語 פַּרְעֹה (par‘ōh)，源自埃及語 pr ꜥꜣ (“宮殿；法老”，字面意思是“pr (“房子”) + ꜥꜣ (“大”)”)。


putns

傳統上認為源自原始波羅的語 *put-n-a，*putā- (“雛鳥”)的變體，源自原始印歐語 *pōw-, *pū- (“幼年的，嬰兒”)。還有一種可能性是原詞幹為*pawt- (“為……的父親”)，與 拉脫維亞語 pauts (“睪丸；〈方〉蛋，卵”)有關；源自*put- > putns（可能+ 後綴-ens），在這種說法下參見蘇多維亞語 paud (“鳥”)。以上述的假說，同源詞包括立陶宛語 putýtis (“雛鳥”), paũkštis (“鳥”), 古教會斯拉夫語 пътица (pŭtica), 俄語 пти́ца (ptíca), 梵語 पोत (pota，“幼崽，後代”), पुत्र (putra，“兒子，孩子”), 古希臘語 πῶλος (pôlos，“駒”), 拉丁語 puer (“孩子，男孩”)。不過上述說法沒有完全解釋本詞的形成。較新的一種說法認為源自原始印歐語 *pet- *peth₂- (“跳，飛，降落”)，與古愛爾蘭語 ēn (“鳥”) (< *petno-), 古高地德語 fedara, 德語 Feder (“羽毛”) (< *pet-er-), 赫梯語 pattar (“翅膀”), 梵語 पतति (patati，“飛，降落”), 古希臘語 πέτομαι (pétomai，“飛”), πτερόν (pterón，“翅膀”), 拉丁語 penna (“羽毛”) (< *pet-na)同源。源自*pét-r-, *pet-n-és > *ptér-, *pten-és，插入 u 可能引出*putne-, *puten-（參見方言指小詞puteniņš，插入 e）→ putns。

sauszemes, ūdens putns

jūras, meža putns

nakts putns

caurceļotāji putns

putnu pārceļošana, migrācija

putnu spalvas, knābis

putnu olas, ligzda

putnu dziesmas

putnu mēdības

putnu gaļa

putnu kūts

putnu biedēklis

ceļotāji, gāju putni, gājputni

ziemotāji putni

mājas putni, mājputni

putnu mēris

izēdināt putnus spēkbarību un graudus


puķe

借自立窩尼亞語 puțk, puțkõz (“花”)，與芬蘭語 putki有關。


pīle

源自擬聲詞，源自原始印歐語 *pī-（*pīp-）：對比薩莫吉提亞語 pīlė (“鴨”), 保加利亞語 пи́ле (píle，“雛鳥”), 塞爾維亞-克羅地亞語 pȉle (“雛鳥”), 斯洛文尼亞語 pípa (“雞”), 古希臘語 πῑ́πος (pī́pos，“雛鳥”)。代替早期的原始波羅的語 *antis；對比立陶宛語 ántis (“鴨”)。

mājas pīle

meža pīle

pīļu mātīte

pīļu olas

pīļu ligzdošanas vietas

pīļu audzētava

pīles cepetis

avīžu pīle

palaist pīli


alēle

等位基因，對偶基因，基因等位


apelsīnu sula

橘子汁，橘汁，柳丁汁，柳橙汁


arhīvs

檔案，檔案館，存檔，卷宗，歸檔


artišoks

洋薊，朝鮮薊，洋百合，法國百合


autobusa pietura

汽車站，公共汽車站，巴士站，公車站


autobuss

公共汽車，巴士，公車，公交車，公汽，客車


bagāža

行李箱，旅行箱，行李包，旅行包，箱籠


balss saite

由於聲帶由兩瓣左右對稱的膜狀皺襞組成，故通常用複數形式 balss saites。


balss saites

balss saite 的屈折：
主格/呼格/賓格複數


batāte

甘薯，白薯，紅薯，番薯，山芋，番芋，地瓜，紅苕，線苕，金薯，甜薯，朱薯，玉枕薯


barības vadu

barības vads 的屈折：
賓格/工具格單數


bengāļu

bengālis的屬格複數形


berklijs

由柏克萊加利福尼亞大學發現並以其命名。

berklija izotopi

berklijs ir radioaktīvs metāls


betona

betons的屬格單數形


biatlons

冬季兩項，兩項競賽，兩項比賽


bismutu

bismuts 的賓格/工具格單數


boriju

borijs 的賓格/工具格單數


borijā

borijs 的方位格單數


bruņu

bruņas 的屬格複數


bruņām

bruņas 的與格/工具格複數


bruņās

bruņas 的方位格複數


brāļameitas

brāļameita 的屈折：
主格/賓格/呼格複數

brāļameita 的屈折：
屬格單數


brāļameitu

brāļameita 的屈折：
賓格/工具格單數

brāļameita 的屈折：
屬格複數


brāļameitām

brāļameita 的與格/工具格複數


brāļameitā

brāļameita 的方位格單數


brāļameitās

brāļameita 的方位格複數


bērnība

齠年，童年，幼年，兒童期


būkmols

巴克摩挪威語，書面挪威語


cepure

鴨舌帽，太陽帽，棒球帽，帽子


dejotājs

舞蹈家，舞蹈演員，跳舞者


dendrohronoloģija

樹木年代學，年輪年代學，樹輪年代學


dezoksiribonukleīnskābe

脫氧核糖核酸，去氧核糖核酸


drēbes

衣服，服裝，衣裳，衣著，衣着


dubniju

dubnijs 的賓格/工具格單數


dzeloņstieple

鐵絲網，有刺的鐵絲網，鐵刺絲


dārgums

珍寶，寶藏，金銀財寶，財富


elkonis

肘，肘部，胳膊肘兒，胳膊肘子


epidēmija

流行病，傳染病，時疫，瘟疫


erbiju

erbijs 的賓格/工具格單數


erbijā

erbijs 的方位格單數


fermiju

fermijs 的賓格/工具格單數


fonoloģija

最终源自古希臘語 φωνή (phōnḗ，“聲音”) 和λόγος (lógos，“詞，論述”) + -ija。

latviešu valodas fonoloģija


galliju

gallijs 的賓格/工具格單數


grūtniecība

[ɡɾūːtnìɛtsīːba]


guļamistaba

bērnu guļamistabas

plāša, gaiša guļamistaba

guļamistabas mēbeles, iekārta


gļēvulis

懦夫，孬種，孱頭，膽小鬼


horvātu

horvāts的賓格單數形

horvāts的工具格單數形

horvāts的屬格複數形


iespiedkļūda

錯字，訛字，手民之誤，誤排，印錯，別字，錯別字，誤植


islams

islāms的拼寫錯誤。


japāņu valoda

日語，日文，日本話，日本語，日本文


jaunība

芳華，青年時期，青春，華年，英年


jūras slimība

源自 jūras，jūra (“海”) 的屬格單數 + slimība (“疾病，病痛”)。


jūrmala

来自jūra (“海”) + mala (“邊緣，邊界”)。


klēpjdators

手提電腦，手提計算機，筆記本電腦，筆記型電腦，筆電


krasts

岸，海濱，海岸，湖岸，河岸


krokodils

源自中世紀拉丁語 crocodilus，從其他歐洲語言借入。


krupis

蟾蜍，疥蛤蟆，癩蛤蟆，戚施


kāposts

捲心菜，高麗菜，洋白菜，包心菜，結球甘藍，疙瘩白，包菜，圓白菜，蓮花白


kārpa

瘊子，肉贅，疣，贅瘤，贅疣


laukakmens

漂礫，磐石，頑石，圓石頭


laukirbe

鷓鴣，石雞，山鶉，竹雞，灰山鶉


lelle

玩偶，娃娃，人形，洋娃娃


leopards

源自其他歐洲語言，最終源自借自拉丁語 leopardus，源自古希臘語 λεόπαρδος (leópardos)，源自 λέων (léōn，“獅”) 和 πάρδος (párdos，“雄性美洲豹”)。

leoparda āda

tīģeri, lūši, leopardi un citi kaķu dzimtas plēsoņas dzīvo līdz 25 gadiem

老虎、山貓、豹和其他貓科食肉動物的壽命可達25年


lesbiete

女 同性戀者，女同志，拉拉


lāpsta

鏟，鏟子，鍬，鐵鍬，鐵杴，鍤


mikrofons

麥克風，話筒，傳聲器，微音器


motocikls

摩托車，機車，機器腳踏車，電單車


mēslvabole

蜣螂，屎殼郎，屎蚵螂，糞金龜


norvēģu

norvēģis的屬格複數形


olis

礫石，石子，卵石，鵝卵石


orķestris

樂團，樂隊，管弦樂團，管弦樂隊


piemēram

piemērs的與格單數形


piere

顙，前額，額頭，頟，額門，眉宇


pipari

pipars的主格複數形

pipars的呼格複數形


potīte

腳腕子，腿腕子，踝，腳踝


priekā

prieks的方位格單數形

prieka的方位格單數形


princis

親王，國王，郡王，王爵，王爺，王子


prostitūta

透過其他欧洲语言借入，最终源自拉丁語 prōstituta，prōstitutus 的陰性形，源自 prōstituō 的過去分詞，源自 pro- (“為；在……之前”) + statuō (“设立, 竖立”)。

Raskoļņikovs sastapās ar Marmeladovu, klausījās viņa dzīves stāstu, uzzināja, ka viņa meita, lai glābtu ģimeni, kļuvusi par prostitūtu

拉斯柯林斯尼科夫會見了馬爾梅拉多夫，聽了他的生平事蹟，（並）發現他（馬爾梅拉多夫）的女兒為了拯救（她的）家庭，變成了妓女


pēckara

pēckarš的屬格單數形


pūķis

風箏，風槎，風鳶，鷂子，紙鳶


racionālisms

理性主義，合理主義，唯理論，純理論


rati

rats的主格複數形

rats的呼格複數形


riteņbraukšana

源自 ritenis (“輪”) + braukšana (“騎乘”)。可能仿譯自德語 Radfahren。


rādītājpirksts

食指，二拇指，二指，示指，二拇哥


rīss

rīsa lauks

iesēt rīsus

novākt rīsus

daudzās valstīs, piemēram, Ķīnā, Indijā, Japānā, Pakistānā, Indonēzijā, rīsi ir glavenais uzturlīdzeklis

在許多國家，例如中國、印度、日本、巴基斯坦、印度尼西亞，大米是主食


saldējums

冰淇淋，雪糕，冰糕，冰激凌


salāti

salāts的主格複數形

salāts的呼格複數形


siekalas

口水，唾液，唾沫，口涎，涎水，吐沫


siers

酪，乾酪，乳酪，奶酪，芝士，起司，起士，吉士


sikspārnis

蝙蝠，飛鼠，伏翼，服翼，仙鼠，夜燕


slimība

疾病，病症，患病期間，病情，病疾


solījums

諾言，答應，許諾，誓言，承諾


speķis

熏鹹肉，培根，燻肉，熏肉


sputņiks

斯普特尼克，人造地球衛星


strupceļš

死衚衕，死路，死巷，僵局，末路


strādnieks

工人，工作者，勞動者，勞工


svainis

內兄，內弟，大舅子，婦兄，小舅子，婦弟


svētdiena

星期日，星期天，禮拜日，禮拜天，周日


tomātu

tomāts 的屈折：
賓格/工具格單數

tomāts 的屈折：
屬格複數


tronis

寶座，王座，御座，王位，皇位


tualete

廁所，衛生間，便所，洗手間，盥洗室


upe

川，水，河，江，江河，河流，水流


vaigs

臉頰，腮，腮幫子，臉蛋，臉蛋子，面頰，臉皮，腮頰，兩頰


vecene

老婦人，老太太，老大媽，老太婆


vectēvs

爺爺，祖父，外祖父，外公


zemesrieksts

花生，落花生，長生果，土豆


ziņa

信息，訊息，音信，短信，傳言


šimpanze

衍生自班圖語支未具體指稱的安哥拉語言詞彙，比較Vili ci-mpenzi。


šķīvji

šķīvis的主格複數形

šķīvis的賓格複數形


Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika

尼泊爾聯邦民主共和國（國家名，位於南亞）

Nepāla, oficiāli Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika, ir valsts Āzijas dienvidu daļā

尼泊爾，正式名稱尼泊爾聯邦民主共和國，是亞洲南部的一個國家

Nepālas Federālās Demokrātiskās Republikas vestniecība

尼泊爾聯邦民主共和國大使館


metri

metrs 的主格/呼格複數


metriem

metrs 的與格/工具格複數


metros

metrs 的方位格複數


metrā

metrs 的方位格單數


administrators

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 administrātor，administrō的名詞化。

管理員，管理者，經理（男性）

teātra administrators

cirka administrators

administratora talants

atcerējos, ka vienai manai institūta biedrenei ir pazīstams filharmonijas administrators

我記得我在研究所裡的一個女同事認識交響樂團經理


suns

源自原始波羅的-斯拉夫語 *šuo、*šunas（*šuns），源自 原始波羅的-斯拉夫語 *ś(w)ō，源自原始印歐語 *ḱwṓ，屬格*ḱunós、*ḱunés。古舊詞*so現在僅見於 Nīgrande 方言，用於喚狗。與立陶宛語 šuõ（屬格šuñs、方言šunis）、古普魯士語 sunis、原始日耳曼語 *hundaz（哥特語 𐌷𐌿𐌽𐌳𐍃 (hunds)、古諾爾斯語 hundr、冰島語 hundur、瑞典語 hund、古高地德語 hunt、古英語 hund、德語 Hund、荷蘭語 hond, 英語 hound）、愛爾蘭語 cú、威爾士語 ci、複數cŵn、梵語 श्वन् (śván)、屬格शुनस् (śunas)、阿維斯陀語 𐬯𐬞𐬁 (spā)、屬格複數𐬯𐬎𐬥𐬀𐬨 (sunam)、古典亞美尼亞語 շուն (šun)、古希臘語 κύων (kúōn)、拉丁語 canis（意大利語 cane、葡萄牙語 cão、法語 chien）等同源。

mājas suns

medību suns

aitu, ganu suns

nikns suns

suns rej gājēju

suņa dzīve, darbs


nulle

源自拉丁語 nullus，可能通過法語或德語。

funkcijas nulle

binārajā skaitīšanas sistēmā ir tikai cipari nulle un viens

在二進制計數系統中，只存在零和一

nulles punkts, nullpunkts

absolūta nulle

nulles meridiāns

vakar termometrs rādīja 25 grādus zem nulles

昨天溫度計顯示氣溫是零下25度

pulkstenis ir nulle divdesmit minūtes

cilvēks bez profesijas ir nulle

沒有一技之長的人不會變得傑出

tas, ko viņš runā, man ir nulle

他說的話對我來說沒有意義


sūds

與立陶宛語 šūdas同源。


tauta

源自原始波羅的-斯拉夫語 *tawtā-，源自原始印歐語 *towtā，源自*tewtā-、*tewtéh₂ (“人群；土地”)，源自詞幹*tew- (“腫，脹”)。歷史上本詞有多種意思：“外地人”、“陌生人”、“敵對部落”等，仍見於民間故事中。17世紀時，“人民、民族”之義多用ļaudis。在德語翻譯中，（非母語的）翻譯者多用tauta表示“部落”、“民族”、“群體”（對比德語 Geschlecht、Gattung），甚至表示“物種”。19世紀時，意思縮窄，尤其是19世紀50-60年代第一次拉脫維亞民族意識興起，本詞與“民族”產生聯繫，並得到推廣。與立陶宛語 tautà、蘇多維亞語 taud（源自*tauta）、古普魯士語 tauto (“土地”)、原始日耳曼語 *þeudō（哥特語 𐌸𐌹𐌿𐌳𐌰 (þiuda)、古英語 þeod、古高地德語 diot、德語 deutsch，源自*þiudiskaz）、古愛爾蘭語 túath (“民族，部落”)、奧斯坎語 touto (“国家、公民、社区”)同源。

latviešu tauta

lietuviešu tauta

vācu tauta

tautas izcelšanās

tautas vēsture

tautu draudzība

kultūras tauta

tautas gars

tautas daiļrade

tautas māksla

tautas teikas

tautas daiļamatniecība

tautas mūzika, dejas

tautas dziesma

tautas ticējumi

tautas ēdieni

tautas tērps

tautas eposs

tautas medicīna, ārstniecība

Latvijas tauta

tautas skaitīšana

tautas izglītības sistēma

tautas fronte

mašīnā tagad tautas ir vairāk, visiem sēdvietu nepietiek

現在車裡人更多了，位置不夠坐下所有人

viņš gaida, kad sanāks vairāk tautas

tauta runā, ka tu institūtā tikpat kā neesot redzēts

people are saying that it's as if you haven't been seen at the institute (= that you haven't been there often enough)

zvejnieki ir trūcīga tauta

mēs, mākslinieki, esam nelaimīga tauta

我們藝術家，是不快樂的人

bērniem, bērniem vajag rakstīt! tā ir vispateicīgākā tauta

children, the children must write! they are (lit. that is) the most promising, gratifying people

kaķi vispār ir tāda tauta, no kuras nezini, ko kurā brīdī sagaidīsi

cats in general are such a people, from which you don't know what and when to expect

tautu meita

tautu dēls


karti

karte的工具格單數形


tempu

temps的工具格單數形


torni

tornis的賓格單數形

tornis的工具格單數形


vakardiena

vakardienas laikraksti

vakardienas viesis

vakardienas notikums

sūna vēl ir mitra pēc vakardienas lietus

昨天下過雨，苔蘚還是濕的

kopš aizvakardienas neesmu viņu saticis

前天到現在我都沒再看到過他

vakardiena un aizvakardiena pagāja, gatavojoties ceļojumam

昨天和前天都在為旅行做準備

tas viss bija tik sen... un tu zini, vakardienu pats Dievs nevar atgriezt; viss ir bijis, bijis...

這些都是很久以前的事了……你也知道，上帝也無法回到過去，過去的東西就是過去了……

šā gada rudens un ziemas sezonas apģērba galvenā tendence: šodienas stils ar vakardienas tradīciju

今年秋冬季衣服的潮流是：新風格搭配舊傳統


senci

sencis的呼格單數形

sencis的賓格單數形

sencis的工具格單數形


senci

sence的工具格單數形


vilks

源自原始波羅的-斯拉夫語 *wilkás，源自原始印歐語 *wĺ̥kʷos。可能原為描寫性的暱稱（“殺手，掠奪者，破壞者”），代替了作為禁忌詞的原詞。參見類似的暱稱pelēcis (“灰色的那個”)、mežainis (“森林裡的那個”)、mežavīrs (“住在森林裡的人”)、vecbrālis (“大哥”)等。

pelēkais vilks

vilka midzenis

vilku bars

vilks gaudo, kauc

vilku kaucieni

medīt vilkus

izsalcis kā vilks


vētra

源自原始波羅的語 *wētrā，源自原始印歐語 *h₂weh₁- (“吹，呼吸”)（參見vējš (“風”)） + -trā，表示施事名詞（“吹者”）之義。與立陶宛語 vė́tra、古普魯士語 wetro ([vētro]，“風”)、原始斯拉夫語 *větrъ（古教會斯拉夫語 вѣтръ (větrŭ，“風”)、俄語 ве́тер (véter，“風”)、白俄羅斯語 ве́цер (vjécjer)、烏克蘭語 ві́тер (víter)、保加利亞語 вя́тър (vjátǎr)、捷克語 vítr、波蘭語 wiatr）、原始日耳曼語 *wedrą（古諾爾斯語 veðr、古高地德語 wetar、古英語 weder (“風，天氣”)、德語 Wetter、英語 weather）等同源。

pavasara vētra

vētras kauciens

vētras nakts

iekļūt vētrā

iet bojā vētrā

sniega vētra

smilšu vētra

magnētiskā vētra

Helēna zināja, ka dzintars nāk krastā līdz ar vētru; un iepriekšējā naktī vējš bija trakojis

Helēna 知道琥珀帶著風暴上了岸；前一晚風就開始呼嘯了

kara vētra

情感、命令、抗議等的強烈表達

kaislību vētra

zobgalību vētra

protesta vētra

sašutuma vētra

aplausu vētra

pamatīga smieklu vētra pāršalca visu klāju


zieds

與立陶宛語 žiedas同源。


soms

tikties ar somiem

somu valoda

somu literatūra

somu arhitektūra

somu pirts

somu duncis


āmurs

借自古諾爾斯語 hamarr，或源自中古低地德語、中古荷蘭語 hamer（參見德語 Hammer、英語 hammer）。最早提及於17世紀的詞典，作āmars，後受德語的影響改作āmers，19世紀改為現寫法。

koka āmurs

galdnieka, kurpnieka āmurs

ogļu atskaldāmais āmurs

gaļas āmurs

āmura kāts

iesist naglu ar āmuru

pneimatiskais āmurs

tvaika āmurs


mūziķe

源自mūziķis (“音樂家”) + -e (陰性詞尾)。

音樂家，mūziķis 的陰性形


akcentos

akcents的方位格複數形


akcentu

akcents的工具格單數形


vergos

vergs的方位格複數形


vergu

vergs的工具格單數形


ģermāni

ģermānis的呼格單數形

ģermānis的賓格單數形

ģermānis的工具格單數形


ģermānī

ģermānis的方位格單數形


ģermāņi

ģermānis的主格複數形

ģermānis的呼格複數形


tanti

tante的工具格單數形


burtos

burts的方位格複數形


migla

源自原始波羅的-斯拉夫語 *míglāˀ，源自原始印歐語 *h₃mígʰleh₂ (“薄霧，雲”)。
與立陶宛語 migla (“霧”)、波蘭語 mgła、俄語 мгла (mgla)、阿爾巴尼亞語 mjegull、古希臘語 ὀμίχλη (omíkhlē)等同源。

rudens migla

rīta, vakara migla

bieza migla

miglas blīvums

miglas vāli


uzbekos

uzbeks的方位格複數形


uzbeka

uzbeks的屬格單數形


uzbeki

uzbeks的主格複數形

uzbeks的呼格複數形


mantu

manta的工具格單數形


filozofs

filozofu akmens


kroņi

kronis的主格複數形

kronis的呼格複數形


kronī

kronis的方位格單數形


kroni

kronis的呼格單數形

kronis的賓格單數形

kronis的工具格單數形


latviešu valoda

Latviešu valoda 是較常用的詞彙，而 latvju valoda 則是有標、用於詩歌的詞彙。

拉脫維亞語（字面意思：拉脫維亞人的語言）


rēķins

Rēķinu, lūdzu!

uz kāda rēķina


princeses

princese 的屈折：
屬格單數

princese 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


igaunis

可能源自于爱沙尼亚的一个地区的旧名，与拉丁语 Ugaunia 相对应（其中首字母u可能被读作ü）。也有可能源自于生活在日耳曼人东方的一个部落的名字，在拉丁语中被称为 Inguaeones。 这两个拉丁语词汇最终也可能有关联。

爱沙尼亚人；与爱沙尼亚及其人民有关的

igauņu valoda

igauņu literatūra

igauņu dzejnieki


ratiņkrēsls

源自 ratiņš (“紡車”) + krēsls (“椅子”)。


dakšiņa

源自 dakša (“叉”) + -iņa (指小後綴)。

zivju, deserta dakšiņa

novietot pie šķīvja nazi un dakšinu

uzdurt kumosu uz dakšinas


ķoniņā

(古舊) ķoniņš的方位格單數形


koniņa

(棄用) koniņš的屬格單數形


koniņā

(棄用) koniņš的方位格單數形


ķoniņa

(古舊) ķoniņš的屬格單數形


ķoniņš

國王；ķēniņš的另一種寫法（主要用於短語 kuršu ķoniņš）

pie sīkiem vasaļiem pieskaitāmi arī tā sauktie “kuršu ķoniņi”, kas vēl cariskās Krievijas laikā atsaucās uz saviem lēņu rakstiem

在較小的附庸中，還有所謂的「庫倫人之王」，他們仍然在沙皇俄國時代遵循他們的封建法律


tabaku

tabaka的賓格單數形

tabaka的工具格單數形

tabaka的屬格複數形


datīv

datīvs 的呼格單數


fotogrāfu

fotogrāfs的工具格單數形


ģitārā

ģitāra的方位格單數形


pastu

pasts的工具格單數形


daina

源自原始波羅的-斯拉夫語 *dainā（比較立陶宛語 daina），源自 *deî- (“唱歌、跳舞”)，源自原始印歐語 *deyh₁- (“迅速移動”)（比較古愛爾蘭語 dían (“快速的”)、古希臘語 δίω (díō，“我跑走，逃離”)、梵語 दीयति (dīyati，“他翱翔”)）。亦對照羅馬尼亞語 doină。


kultūras

kultūra的屬格單數形

kultūra的主格複數形

kultūra的賓格複數形

kultūra的呼格複數形


kultūru

kultūra 的賓格單數

kultūra 的工具格單數

kultūra 的屬格複數


kultūrām

kultūra 的與格複數

kultūra 的工具格複數


kultūrai

kultūra的與格單數形


kultūrā

kultūra的方位格單數形


kultūrās

kultūra的方位格複數形


islāms

源自阿拉伯語 إِسْلَام (ʔislām，“順從，歸順”)，經由其他歐洲語言傳入。