lasīt

源自動詞lest (“用喙啄”；參見立陶宛語 lèsti、lēst “計算”)，源自原始波羅的語 *les-tei, *lest-ti ← 原始印歐語 *les- (“摘，收集”)，可能派生自詞幹*el- (“彎曲”)，即“彎腰摘”。後來的意思“閱讀”類比德語 lesen，受拉丁語 legō (“閱讀；摘，收集”)影響。 同時發生了格標記變化：lasīt grāmatā burtus “摘書裡的文字” (類似lasīt mežā ogas “在森林裡摘莓果”) → lasīt grāmatā “在書裡閱讀”→ lasīt grāmatu “讀書”。與立陶宛語 lasýti (“摘莓果、採蘑菇”), 哥特語 𐌻𐌹𐍃𐌰𐌽 (lisan), 古高地德語 lësan (“撿起，收集”), 德語 lesen (“採摘（葡萄）；閱讀”), 赫梯語 [具體何詞?] (/lis-/), [具體何詞?] (/les-/)等同源。

prast lasīt un rakstīt

lasīt par arhitektūru

lasīt daiļliteratūru

lasīt avīzes

lasīt romānu, dzejoli

lasīt rakstu žurnālā

lasīt paziņojumu, uzrakstu

lasīt ēdienu karti

lasīt balsī, skaļi

lasīt priekšā

viņš daudz lasa

esmu lasījis, ka salas esot ļoti skaistas

我看到過說這些島嶼很漂亮

vēstuli vajadzēja lasīt divas reizes

vai viņš arī patiesi lasīja vai tik grāmatā skatījās, tas nav zināms

不清楚他是真在看書還是就盯著書而已

Ģirts lasa medicīniskajās grāmatās nodaļas par galvas traumām

Ģirts 在看醫書的頭部受傷部分

Kad zēnu aizveda uz skolu, viņš jau brīvi lasīja un rēķināja

當他們把男孩兒送去上學的時候，他已經很會讀書和算術了

看懂，理解 （符號，記號，圖片，計劃）

lasīt rasējumu

lasīt notis, partitūru

lasīt pēdas sniegā

prast lasīt jūras kartes

lasīt starp rindām

(心理狀態) 看透，猜透

lasīt domas

lasīt dvēselē, sirdī

es lasu viņa sejā nožēlu un to, ka viņš jūtas ļoti nepatīkami

我能看出他臉上的後悔，猜到他感覺很不快

(主題，話題) 開展教學/演講

lasīt leksikogrāfiju

etnogrāfijas kurss Latvijas Universitātē līdz 1938. gadam netika lasīts

1938年拉脫維亞大學開始教民族誌

pašlaik dzejnieks jau lasa lekciju universitātē par mūsdienu kritikas jautājumiem

詩人現在在大學開展有關當代文學批評的講座

man patiesībā ir neērti, jums te lasīt sprediķi

我現在對你說教也是挺尷尬的

“Tēt, lūdzu, tikai nelasi lekciju!” Rita iesaucas

“爹，求你了，別再說教了，” Rita 叫道

aktieri lasīja dzeju

Lidija Freimane vācu skatītājiem viņu dzimtajā valodā lasīja Plūdoņa “Atraitnes dēlu”

Lidija Freimane 用德語（他們自己的愉悅）對德國觀眾朗誦 Plūdonis 的 “The Widow's Son”

lasīt ogas, zēnes

lasīt nokritušos ābolus

lasīt mežā žagarus

māte lasīs mežā sēnes

viņa lasīja zālītes un saknes, ar ko ārstēt slimniekus

pēcpusdienā puikas lasa nokritušās ozola zīles

strazdi un zvirbuļi staigā turpat aiz mums un lasa sliekas un kukainīšus

椋鳥和麻雀走到我們後面，啄起蠕蟲和其他小昆蟲

lasīt ārā graudus no pelavām

lasīt no kastes lielākos ābolus

lasīt grozā ābolus

lasīt kartupeļus maisā

把土豆（從地裡）摘起來放進袋子裡

es lasīju no viņas matiem nobirušos ziedus

mana māte mazgāja buržujiem veļu un grīdas, lasīja pa pagalmiem lupatas, kaulus, pudeles, vecas kalošas

我母親把老闆家的衣服和地板弄乾淨，把後院裡的破布、骨頭、瓶子、舊鞋都集起來

(viņš) kopā lasa pulku


lauva

借自中古高地德語 louwe (參見德語 Löwe)，源自原始日耳曼語 *laujan，借自拉丁語 leō。基於立陶宛語 liū̃tas (“獅”), 俄語 лю́тый зверь (ljútyj zverʹ, “野獸，獅”)，有人提出可能有更早的斯拉夫-波羅的-日耳曼詞，詞根為*liu-；如果屬實，則本詞在拉脫維亞語裡面很早就流失，被中古高地德語詞代替。最早見於17世紀的聖經翻譯 (lavis, lauve)。16世紀已有相關的姓氏Louvis。

lauvu mātīte, lauvene

dresēt lauvas

lauvas tiesa

獅子的那一份（最大的一份）


ledusskapis

ietilpīgs ledusskapis

ledusskapja tilpums

ieslēgt ledusskapi


liels

源自原始印歐語 *lei- (“減少；消失；痩的，細長的”) (可能源自詞幹*el- (“飢餓的”)) + 後綴 -l。語義變化可能是：“痩的，細長的” > “長的，高的” > “尺寸大的”。更近的猜測是派生自 liels ← 原始印歐語 *lei- (“傾倒，滴落，流動”) (+ 後綴 -l)，語義變化可能是“傾倒” > “平整” > “按壓，熨” > “通過按壓使變薄” > “延展，增加” > “大的”。與立陶宛語 leĩlas (“痩的”), leĩnas (“痩的，細長的”) (方言liẽlas (“大的”)借自拉脫維亞語), 古普魯士語 lailīsnan (“折磨 (賓格)”) (> 不定式*lailītwei，源自*leil- (“窄，痩”)), 哥特語 𐌻𐌴𐌹𐍄𐌹𐌻𐍃 (leitils, “小”) (源自原始日耳曼語 *lītilaz), 古希臘語 λειρός (leirós, “平坦的，痩的，纖細的”) (對比λιμός (limós, “飢餓，挨餓”))等同源。

lielais
lielāks (comparative)
vislielākais (superlative)
lieli

liels trauks

liels cilvēks, dzīvnieks

lielas rokas

liels ezers

liela pilsēta

kurpes ir par lielām

liels atvēziens

mašīnu troksnis bija tik liels, ka cilvēku sarunas tikko varēja sadzirdēt

機器的噪聲太大了，人都聽不清楚話了

liels ātrums, blīvums, spiediens

liels svars

liels skaits

liels skaitlis

liela peļņa

liela nauda

liels piena izlaukums

liela taukvielu koncentrācija

simt paskalu liels spiediens

divas tonnas liela masa

vienu metru liels diametrs

Andoras republikas teritorija ir 465 kvadrātkilometrus liela

安道爾共和國面積為465平方千米

Liene ar Juri izauga lieli

lielie ļaudis nav slikti, vismaz tādi kā Ilgas vecmāmiņa

大人並不壞，至少像Ilga的祖母那樣的人就是如此

liela ģimene

liels uztraukums, nogurums

lielas bēdas

liela mīlestība

liels trūkums

liela nabadzība

dzīvot lielā pārticībā

saņemt lielu dāvanu

(事件，行為) 影響大的，重大的

liels uzbrukums

liela cīņa

lieli svētki

liels amats

lielas priekšrocības

liela izvēle

(人) 技藝嫻熟的；狂熱的；有名的

liels amatnieks, organizators, palīgs

嫻熟的工匠，組織者，幫手

liela šuvēja

liels grāmatu lāsītājs

liels makšķernieks

liels rakstnieks, gleznotājs, mūziķis, melis

有名的作家，畫家，音樂家，講古人

liels varonis

lieli draugi

liels muižnieks

liels namīpašnieks

(事件，時間段) 主要的，重要的，有影響力的

lielais karš

izvirzīt lielus mērķus

lielais balets

liels laikmets rada lielu dzeju

偉大的時代創造出偉大的詩歌


liels

源自原始印歐語 *lei- (“彎曲”)，源自詞幹*el- (“彎曲”)，參見elkonis (“肘”)；對比laiva (“船”), leja (“谷”)。本詞原義可能是“彎曲”。類似語義變化見於梵語 आणिः (āṇiḥ, “腿在膝蓋以上的部分”) (< *arṇí- < *elni-), 亞美尼亞語 ոլոք (olokʻ, “脛骨”) (< *elok- / *olok-)。也有認為是形容詞liels (“大的”)的名詞化。

tikai nupat viņš sajuta sūrstošas sāpes kreisās kājas lielā

那時他才感覺到了左小腿上一陣刺痛


liepa

源自原始波羅的-斯拉夫語 *leipāˀ，源自原始印歐語 *leyp- (“粘，貼”)，參見lipt (“黏附”)。沒有雙元音化的詞幹見於地名如Līpes kalns、Lipaiķi。可能源自椴樹枝葉或汁液。椴樹的另一種名稱，源自原始印歐語 *lento-，可見於英語 lind, linden, 德語 Linde，拉脫維亞語中同源詞為lieta (“東西”)。與立陶宛語 líepa, 古普魯士語 lipe ([liːpe]), *leipe (源自地名如Leypein, Leypiten), 原始斯拉夫語 *lipa (烏克蘭語, 俄語 ли́па (lípa), 白俄羅斯語 лі́па (lípa), 保加利亞語 липа́ (lipá), 捷克語 lípa, 波蘭語 lipa)同源。(這些也可能是日耳曼語族同源詞，後被*lento-來源的詞彙所代替。)

kupla liepa

liepu ziedi

liepu lūki

liepu (ziedu) tēja


ministru

ministrs 的屈折：
賓格/工具格單數

ministrs 的屈折：
屬格複數

ministre 的屈折：
賓格/工具格單數

ministre 的屈折：
屬格複數


lācis

*lākis的腭化形，源自原始波羅的語 *talk-, *tlāk- (tl → l)，源自原始印歐語 *tel-k-, *tl-ek- (“推，打，踢，踩”)。即原義為“踩踏者”，表示其代替了一個早期義為“熊”的詞 (參見原始印歐語 *h₂ŕ̥tḱos → 拉丁語 ursus, 古希臘語 ἄρκτος (árktos), 梵語 ऋक्ष (ṛkṣa))，而不見於其他波羅的語族語言。（較早的說法是與動詞lakt “舔”關聯，即“舔（蜜）者”，但無法與古普魯士語的同源詞說得通。）與立陶宛語 lokỹs, 古普魯士語 clokis (klokis) (< *tlokis，見於某些地名，如Tlokumpelk (“熊沼”)), 蘇多維亞語 łukas等同源。

lāča midzenis

baltais lācis

ledus lācis, leduslācis

medīt lāčus

stiprs, liels kā lācis

lāča miegs

熊般的睡眠（時間長，睡得安穩）

guļ kā lācis

brūnā lāča svars var būt vairākus simtus kilogramu (parasti ap 250 kg)

一頭棕熊的體重可達數百千克（一般是250千克左右）

pāris izbeidz deju, tikko sācis: dārgais, dejas laukumā jūs tomēr tikai lācis

一對情侶說完這話之後停止了舞蹈：“親愛的，站上舞池你就笨得跟頭熊一樣”

Dāviene no sākuma pretojās visiem spēkiem, bet cik ilgi cilvēks pret tādu lāci noturēsies

Dāviene開始用盡全力去抵抗，但是面對壯如熊的對手，又能堅持多久呢？


lūpa

與動詞lupt (“脫落”), lupināt (“剝”)詞幹相同: 原始波羅的語 *lūp-, *lup-，源自原始印歐語 *lewp-, *lūp-, *lup- (“剝，削”)。與立陶宛語 lū́pa, 中古高地德語 lubbe (“厚而起褶的嘴唇”)等同源。

pilnīgas, plānas lūpas

augšējā lūpa

apakšējā lūpa

lūpu krāsa, lūpu pomāde

ar smaidu uz lūpām

iekost lūpā

kaunuma lūpas

zaķa lūpa


maijs

源自拉丁語 māius，源自Maia，可能源自原始印歐語 *magya (“偉大的她”)，源自*méǵh₂s (“偉大的”)。

saulains, silts maijs

no maija līdz jūlijam

pirmais maijs

septiņpadsmitā maija rīts

maija vakars bija svaigs un plaukstoša zaļuma piesātināts

May evening was fresh and filled with rich foliage


maksa

借自立窩尼亞語 maks (“支付，費用”)或源自愛沙尼亞語 maks (“支付，費用”)，已見於17世紀詞典。

strādāt par maksu

īres maksa

biedru maksa

ieejas maksa

apdrošināšanas maksa

braukšanas maksa

ieejas bez maksas

maksas ceļi

maksas ceļazīme


mali

malt 的第二人稱單數過去時直陳


marts

marta vējš

marta saule

svinēt 8. (astoto) martu

marta vakars, kad daba vēl svārstās starp ziemu un pavasari

三月的傍晚，季節還在冬春之間徘徊


maz

(+名詞屬格) 少許，一點

maz mitruma

maz darba

maz draugu

maz ābolu

maz tika pateikts


mazs

源自原始波羅的語 *maž，源自原始印歐語 *meǵʰ-, *moǵʰ- (“大，小”)。與立陶宛語 mãžas, 蘇多維亞語 maz, 古普魯士語 massais ([mazais], “更小的”),, 哥特語 𐌼𐌰𐌲𐌿𐍃 (magus, “男孩；小”), 古英語 micel (“大”) (英語 much), 阿爾巴尼亞語 madh (“大”), 古典亞美尼亞語 մեծ (mec, “大”), 梵語 मह (maha, “大，有力，餘”), 古愛爾蘭語 maige (“大”), 古希臘語 μέγας (mégas, “大”), 拉丁語 magnus (“大”)等同源。

mazais
mazāks (comparative)
vismazākais (superlative)
maz

mazs cilvēks, dzīvnieks, galds

mazas kājas

cepure par mazu

mazais sikspārnis

maza pļava

mazs ciemats

mazs atvēziens, palēciens

maza amplitūda

（自然現象的發生程度）小，微，弱

mazs vējiņš

maza migla

（物理現象）小，微，弱，低

mazs ātrums, spriegums

mazs garums

mazs skaits

mazs skaitlis

maza nauda

bet lai tu vairs neizlaistu pat vismazākās skaņas!

pēc maza brīža

mazs dzejolis

（組成部分的數量）少，小

maza ģimene

mazs ganāmpulks

mazs piena izlaukums

maza barības vērtība

mazas nepatikšanas

saņemt mazas veltes

mazs pasākums

maza pastaiga

mazi svētki

mazas priekšrocības

maza izvēle

man vairs nebija ne mazākās iespējas novākt slepenā darba pēdas

我再也沒有那一丁點的可能性來掩蓋秘密工作的蹤跡了

（心理/身體狀態）小，不強烈

mazas sāpes'

mazs nogurums

（人性格）稍微（不好的）；自私的

mazs nekauņa

mazs palaidnis

liels zinātnieks; tikai kā cilvēks diemžēl izrādījies mazs

一位偉大的科學家；但若只把他當做一個普通人，就能看出他的自私

（人）缺乏自信的，自覺卑微的

jutos maza un niecīga viņu priekšā

我（女性自稱）面對他們的時候就會感到不自信和卑微

mazs muižnieks, namīpašnieks

mazs bērns

Ilzi es jau pazinu kā mazu meitenīti

我在還是個小女孩的時候就認識Ilze了

mazā kaut ko gaida

mazais jāliek gulēt

ir atzinumi lieli, mazi

laiks aizšalc, aiznesdams izzūdībai visu mazo, niecīgo, nenozīmīgo

time rustles (by), taking into non-existence all that is small, unimportant, insignificant


medus

源自原始波羅的-斯拉夫語 *médu ← 原始印歐語 *médʰu。

medus kāre

medus maize

medus kūka

medalus

medus cepumi

ziedu medus

mākslīgais medus

salds kā medus

medus vārīšana


meitene

源自meita (“女兒，女孩”) + -ene。最早見於18世紀，原義僅為“小女孩”，後擴展為“年輕女性”。

čakla meitene

meiteņu skola

meiteņu koris

meitene ar bizītēm

meiteņu apģērbi

rotaļās gāja zēni un meitenes

dūšīga sieva ar trim meitenēm, vecumā no desmit līdz četrpadsmit gadiem

一個強壯的婦女帶著三個女孩，年齡從10歲到14歲

sarīkojumu organizēja ceha meitenes

工作室的女孩兒們組織了這次活動

Edīte bija jauna meitene, ar mundru gaitu un vēl bērnišķīgu seju

Edīte是個走路蹦蹦跳跳，長著孩子般面相的女孩兒

katram puisim bija vai nu sieva, vai sava meitene

小夥子們要麼有了老婆，要麼交著女朋友

Tiju Galotni visvairāk interesēja tas, vai Alvils Dzeguze atnāks viens vai kopā ar savu meiteni

Tija Galotne was interested above all in whether Alvils Dzeguse came back alone, or with his girl(friend)


mele

源自melis (“騙子”) + -e (“陰性後綴”)。

nekaunīga mele


melns

源自原始波羅的語 *mel(n)- (“黑，藍”) ← 原始印歐語 *mel- (“暗，紅，髒”)。與立陶宛語 mė́lynas (“blue”), 古普魯士語 melne (“淤青”), 哥特語 mēla (“字母”), 古高地德語 mālōn (“塗，畫”), 德語 malen (“塗”), 梵語 मल (mala, “髒”), 古希臘語 μέλας (mélas, “黑，暗”) (< *melans), 拉丁語 mulleus (“偏紅的”) (< *mulneyos)等同源。

melnais
melnāks (comparative)
vismelnākais (superlative)
melni

absolūti melns

melna tāfele

melns mākonis

melni mati

melns kā ogle, kā nakts

melnais kontinents

dāma melnā

（比同類事物的一般形要）黑的

melnā dzilna

melnā žurka

melnā priede

melnais diamants

melnā tēja

melna kafija

melns kungs

melnā rase

melnie iezemieši

melna mute

melnas rokas

(定形) 不法的，錯誤的

melnā vara

melnā maģija

melnais saraksts

melnais tirgus


meti

mest 的第二人稱單數過去時直陳


miers

源自原始波羅的-斯拉夫語 *meiˀrás ← 原始印歐語 *meyH-ró-s，參見mīlēt (“愛”)。語義變化為“軟” → “安靜”。有少數觀點認為借自斯拉夫語族，但在音調等方面無法自圓其說。

slimniekam nepieciešams miers

traucēt mājas mieru

būt mierā

miera stāvoklis

miera līgums

miera sarunas

dzīvot mierā un draudzībā

izšķirt konfliktu miera ceļā

saglabāt mieru virs zemes


milti

源自過去分詞*milts, *milti複數，源自一未見於文字的動詞*milt (“使破碎，碾”)，源自原始波羅的語 *mil-，源自原始印歐語 *ml̥-，源自*mel- (參見malt (“碾”)。與立陶宛語 mìltai, 古普魯士語 miltan等同源。

graudu milti

kviešu, rudzu milti

rupji, smalki milti

bīdelētie milti

miltu putra

miltu omlete

miltu ērce, kode

“lai Arturs aiziet uz veikalu un atnes maizei miltus”, tēvs īsi sacīja

“讓Arthur去商店買點麵粉來做麵包。”父親簡單地說道

vienu dienu uz pavasara pusi Vilis atved divus maisus miltu

那天還是春天，Vilis帶來了兩包麵粉

kaļķakmens milti

kartupeļu milti

zivju milti

siena, skuju milti

koksnes, koka milti

koka miltus iegūst no lapkoku un skujkoku koksnes

木粉是從落葉樹和針葉樹獲得的


minu

minēt 的第一人稱單數現在時直陳


minu

mīt 的第一人稱單數現在時直陳

mīt 的第一人稱單數過去時直陳


minūte

源自中世紀拉丁語 minūta。

piecu minūšu gājiens

desmit minūšu pārtraukums

pulkstenis ir septiņi un desmit minūtes

šī leņķa lielums ir viena minūte


mirti

mirts 的主格複數陽性


humoriste

humoriste Jolanda Suvorova atsākusi smēķēt


muld

muldēt 的第三人稱單數現在時直陳

muldēt 的第三人稱複數現在時直陳

(+助詞 lai) muldēt 的第三人稱單數命令式

(+助詞 lai) muldēt 的第三人稱複數命令式


māja

傳統認為借自原始芬蘭語 *maa (“土，地”) (對比愛沙尼亞語 maa, 芬蘭語 maa, 維普斯語 ma, 立窩尼亞語 mō)，並重新借入原始芬蘭語*maja (對比愛沙尼亞語 maja (“房屋”), 芬蘭語 maja (“小屋”), 立窩尼亞語 mōi (“家”))。
近年有人認為原始芬蘭語*maa源自印歐語系；參見梵語 मही (mahī), 古愛爾蘭語 mag (“平原，田地”) (源自原始印歐語 *meǵ(ʰ)-, *mag(ʰ)-，參見古希臘語 μέγας (mégas, “大”))。若屬實，則本詞可能不是借詞，而是印歐語系內部發展而來。

dzīvojamā māja

stūra māja

ģimenes māja

kalpu māja

vienstāva, daudzstāvu māja

(一般用複數) 農場（及附屬建築物）

lauku mājas

iepirkt mājas

dzīt govis mājās

braukt, iet uz mājām

uzkopt māju

mājas māte, mājasmāte

otrās mājas

sēdēt mājās

justies kā mājās


māsa

源自原始印歐語 *mā-，兒語詞“媽媽”(參見māte)。本詞可能最初是親暱稱呼，代替原始印歐語 *swésōr的派生詞 (仍見於立陶宛語 sesuõ，seser̃s的屬格形)。與立陶宛語 móša (“嫂子，弟媳”), 古普魯士語 moazo ([moaso], “姑姑，阿姨”)等同源。

姊妹 （有血緣關係的女性平輩親屬）

vecākā, jaunākā māsa

brāļi un māsas

īstā māsa

dvīņu māsa

abas rokas izpletis, viņš piepeši metās māsai ap kaklu

他突然張開雙手，抱住他的姊妹

姊妹 （有親密關係的同輩女性）

vārda māsas

līgavas māsas

es visiem pazemotiem esmu māsa / un visiem grūtsirdīgiem draudzene

吾乃世間羞愧之人的姊妹 / 憂鬱之人的摯友

māsa, medicīnas māsa

operāciju māsa

diētas māsa

vecākā māsa

medicīnas māsu kursi

iegūt medicīnas māsu diplomu

māsa Olga zināja daudz ko tādu, ko nezināja Vaikulis


mēle

源自原始波羅的語 *mel- ← 原始印歐語 *mel- (“擊打，推，撞，碾”) (參見malt (“碾”)、meli)。意思可能原來為“用來推、碾（食物的器官）”。與立陶宛語 melekė̃lis (“悬雍垂”), 方言俄語 ме́ля (mélja, “話匣子”)等同源。

mēles ķermenis, muskuļi

mēles galotne

mēles galiņš

mēles sakne

mēles muguriņa

rādīt mēli

kaķis lok pienu ar mēli

laizīt ar mēli

mēli kļuvusi stīva, nevar parunā

abiem mutes bija sausas, un viņi pārtrauca sarunas, lai mazliet sakrātu siekalas uz mēles

他們兩人都口乾舌燥，停下了談話，好讓嘴裡的口水潤一潤舌頭

latviešu valodā izšķir augsta, vidēja un zema mēles pacēluma priekšējās rindas patskaņus

拉脫維亞語區分前元音中舌頭位置的高中低

asa mēle

mēle kā nātre

說的話像蕁麻一樣（蜇人）

ļauna mēle

veikla mēle

salda mēle

mīlīga mēle

mēles desa

sautēta mēle

latviešu mēle

vācu, franču mēle

sveša mēle

saņemt mēli

liesmu, uguns mēles

zemes mēle

zvana vara mēle klusēja


mēnesis

源自原始印歐語 *mḗh₁n̥s (“月亮，月份”)，源自*meh₁- (“測量”)。
與立陶宛語 mėnuo (“月亮，月份”), 古教會斯拉夫語 мѣсѧць (měsęcĭ, “月亮，月份”) (俄語 ме́сяц (mésjac), 波蘭語 miesiąc, 捷克語 měsíc), 梵語 मास (māsa), 波斯語 ماه (māh), 古典亞美尼亞語 ամիս (amis), 古希臘語 μήν (mḗn, “月亮”), 拉丁語 mēnsis (“月份”) (西班牙語 mes, 意大利語 mese, 法語 mois), 原始凱爾特語 *mīns (愛爾蘭語 mí, 威爾士語 mis), 原始日耳曼語 *mēnōþs (“月份”) (古英語 mōnaþ, 英語 month, 德語 Monat, 荷蘭語 maand, 瑞典語 månad)等同源。

pavasara, rudens mēneši

春天（月份），秋天（月份）

mēneša vidējā temperatūra

gaidīt vairākus mēnešus

ziemas mēnesis

paveikt darbu divos mēnešos

pēc mēneša

sapulce notiek reizi mēnesī


mēs

源自方言/古寫法mes，元音加長 (加強語氣，或受jūs (“你們”)的影響)，源自原始印歐語 *(e)me- (“第一人稱”) + 複數標誌 s。主格以外的形式沒有保留原始印歐語 *nos，而是和第二人稱複數一樣用了新形式。賓格mūs仿照第二人稱jūs (*múns ← júns)；類似地屬格*mūsōn ← *jūsōn，仿照mūsu，與格mums < *mumus, 仿照jums < *jumus。與立陶宛語 mẽs, 古普魯士語 mes, mas, 古典亞美尼亞語 մեք (mekʻ)等同源。

mēs te strādājam

Eiropa mūs nesapratīs

viņš dzīvo pie mums

mēs ar Juhanu un Kārli pārnesām savu mantību uz aitu kūti

我和Juhans, Kārlis（我們仨）買下了這個羊圈

vai mūsu tauta pavisam zaudējusi balsi?

我們的人民完全無法發聲嗎？


mēness

mēness aptumsums

mēness virsma

mēness gaisma, mēnessgaisma

mēness spīd

mēness nakts

mēness jūra

mēness kalendārs

mēness fāzes

jauns, augošs, pilns, dilstošs mēness

新月，蛾眉月，滿月，虧月

vecs mēness

tukšs mēness

空月（完全不可見的新月）

bāls kā mēness

Jupitera mēneši


nakts

源自原始波羅的-斯拉夫語 *naktís ← 原始印歐語 *nókʷts。

vēla nakts

dziļa nakts

gara, īsa nakts

pavadīt nakti teltī

zvaigžņota nakts

nakts debesis

nakts mākoņi

nakts tumsa

tumšs kā naktī

melns kā nakts

uz nakti, uz naktsguļu

nakts no sestdienas uz svētdienu

mūžīga nakts

strādāt dienām un naktīm, dienu un nakti

vakara sārtums pamazām nodziest... nu jau ir pilnīga nakts

傍晚的紅霞漸漸消散……現在已經完全是夜晚了

nakts klusumā skarbi iečīkstējās durvis

夜晚的寂靜裡，門的嘎吱聲刺耳作響

夜晚 （用於指特定活動或節日）

jaungada nakts

līgo, Jāņu nakts

kažu nakts

pirmā nakts

dzirnavās nakti bija dzīres: velni dejoja ar raganām

晚上，磨坊裡盛宴開啟：惡魔與女巫共舞

（屬格，作形容詞） 晚上的，夜晚的

nakts vilciens

nakts dežūra

nakts maiņa, naktsmaiņa

nakts redzamība

nakts dzīvnieki, kukaiņi

nakts puķes

nakts pastaiga

nakts miers

nakts miegs

nakts salna

nakts lampa, naktslampa

vagonā jau ieslēgts nakts apgaismojums

fašisma nakts

muguru pagriezusi, viņa stāvēja pie loga un skatījās nakti

她站在窗邊，轉過身來，望著（窗外的）夜色


durvis

源自原始波羅的-斯拉夫語 *dwírs ← 原始印歐語 *dʰwer-。


nams

源自原始波羅的-斯拉夫語 *damús (“房屋”)；波羅的語族的不規則 d > n 變化可能是由於異化 (如短語darīt namu (“建房”))，或受伊朗語族語言影響 (對比阿維斯陀語 𐬥𐬨𐬁𐬥𐬀 (nmāna, “房屋”), 𐬛𐬆𐬨𐬁𐬥𐬀 (dəmāna) ← 可能存在的原始伊朗語*nam-)。也有人認為原始波羅的語 *nam-可能源自*nm̥- < *dm̥-, 源自原始印歐語 *dṓm。還有可能是受類似古希臘語 νέμω (némō), νομός (nomós, “牧場；分區；居住地”)的詞根影響。與立陶宛語 nãmas, 古教會斯拉夫語 домъ (domŭ), 白俄羅斯語 дом (dom), 保加利亞語 дом (dom), 俄語 дом (dom), 烏克蘭語 дім (dim), 捷克語 dům (屬格domu), 波蘭語 dom, 梵語 दम (dama), 古典亞美尼亞語 տուն (tun), 古希臘語 δόμος (dómos), 拉丁語 domus等同源。

dzīvojamais nams

daudzstāvu nams

vairākdzīvokļu nams

īres nams

kāzu nams

nama māte, namamāte

Rotšildu nams

比較大型的建築物，一般具有特定的用途

zinātnes un tehnikas nams

kultūras nams

sporta nams

mēbeļu nams

bērnu nams, bērnunams

Baltais nams


nauda

源自原始波羅的語 *naudā- ← 原始印歐語 *newd-, *nowd- (“抓，拿來用”)，源自詞幹*new-, *now- (“打手勢，招手”) + d。語義發展可能是 “拿來用的東西” > “財產（包括牲口）” > “錢” (對比拉丁語 pecus (“羊，牛”), pecūnia (“財產，錢”))。與立陶宛語 naudà (“益處，效用；財產”), 哥特語 𐌽𐌹𐌿𐍄𐌰𐌽 (niutan, “達到，得到，享受”), 古英語 notu, nytt, 古高地德語 nuz (“使用，效用”) (德語 nutzen (“使用”)), 古諾爾斯語 naut (“牛”)等同源。

metāla, papīra nauda

naudas maks

sīka nauda, sīknauda

liela nauda

krāt naudu

izdot, tērēt naudu

pelnīt naudu

aizdot, aizņemties naudu

maksāt skaidrā naudā

(iz)mainīt naudu

(ap)mainīt naudu

viltot naudu

spēlēt kārtis uz naudu

naudas sods

naudas ekonomiskās funkcijas

naudas apgrozība

naudas sistēma

preču vērtības naudas izteiksmē

biedru nauda

īres nauda

atvaļinājuma nauda

apdrošināšanas nauda

kabatas nauda

dienas nauda

slimības nauda

zieda, ziedu nauda


arama

arams 的屬格單數陽性

arams 的主格單數陰性


nav

源自navaid ← nevaid（仍見於方言），原為vaid (“位於，在”)的否定形（G. F. Stenders 1774年的語法書中，在nevaid下提及變種neva, nava和帶撇號的nav'。）代替之前的neir, neira (源自ir, ira)；對比拉脫維亞語 nėrà。vaid的形式有時見於民間故事和民歌中；A. Bīlenšteins曾聽說過其不定式vaist。本詞可能是古舊完成時，源自原始印歐語 *weyd- (“看，知道”) (“看（在哪裡）” > “發覺自己在，位於，在”)；參見立陶宛語 vaidalas (“鬼魂”)。

nebūt 的第三人稱單數現在時直陳

nebūt 的第三人稱複數現在時直陳

(+助詞 lai) nebūt 的第三人稱單數命令式

(+助詞 lai) nebūt 的第三人稱複數命令式


nazis

借自古東斯拉夫語 ножь (nožĭ, “小刀”) (對比俄語 нож (nož))，可能借於13世紀，現代寫法最早出現於17世紀的詞典。

ass, truls nazis

asināt nazi

akmens nazis

kabatas nazis

virtuves nazis

bārdas nazis

griezt ar nazi


neba

源自否定連詞ne (“都不”) + 古助詞 ba （也見於連詞jeb詞尾）。

cilvēka ķermenis radīts kustībai, neba bezmērķīgai zvilnēšanai

人的身體是用來動的，不是用來閒坐著的

jāiet jau būs (skolā), neba gribi izaugt kā slotas kāts?

快去上學，不然你想長大當掃把（〈喻〉 窮）嗎？


Francija

源自franči (“法國人”) + -ija（franči詞源上是已不再使用的*francis的複數）。

Francijas karogs

Francijas militārie spēki

Francija ir viena no Apvienoto Nāciju Organizācijas dibinātājvalstīm


novembris

源自拉丁語 november (“第九個月”)，源自novem (“九”)。

novembra lieti

novembra pēdējās dienas

septītais novembris

iesniegums datēts ar piecpadsmito novembri'

bija jau pienācis novembris... kokiem sen nobirušas pēdējās lapas

十一月已到了……樹葉也已經掉光


rets

源自原始波羅的語 *retas ← 原始印歐語 *h₁reh₁- (“鬆的，稀疏的，罕見的；碎裂”) (參見irt (“碎裂”)) + 後綴 -to-s。相同詞幹而後綴為 -dʰ (*redʰ-) 的後演變為古教會斯拉夫語 рѣдъкъ (rědŭkŭ), 俄語 редкий (redkij), 方言rēds。與立陶宛語 rẽtas等同源。

retais
retāks (comparative)
visretākais (superlative)
reti

rets priedulājs

mežs bija pietiekami rets

reti mati

reta ķemme

grābeklis ar retiem zariem

reti koki

reta auduma maisiņš

rets kalnu gaiss

migla kļuva retāka un caurspīdīgāka

霧變得越來越薄，空氣變得更加清澈

viņu rindas bija kļuvušas retākas

reti augi

retie ķīmiskie elementi, metāli

retas rokrakstu grāmatas

rets vārdu savienojums

rets izteiciens

reta tautasdziesmas melodija

Ubāns ir viens no tiem retajiem māksliniekiem, kurš spēj atklāt skatītājam savu pasauli

Ubāns is one of those rare artists who are able to open their world to the viewer

viņa piederēja pie tiem retajiem, kas prot klausīties

她是那種少數懂得傾聽的人

mums varoņu daudz... vien retajam uzcelts piemineklis

我們有許多英雄……但是只有少數有建紀念碑

pa retam

rets gadījums

retajos brīvajos vakaros māte mums lasīja

在少有的空閒晚上，媽媽會給我們讀書

reti viesi

labs draugs ir reta manta pasaulē

好友是世上不可多得的寶藏


iet

不定式和現在時源自原始波羅的語 *eitei，源自原始印歐語 *h₁ey- (古現在時*eimu, *iemu 等被*h₁ey-的派生詞取代)。過去式源自原始波羅的語 *gā-，源自原始印歐語 *gʷeh₂- (“來”)，參見同源的立陶宛語 góti (“快走”), 英語 come。

iet 的第三人稱單數現在時直陳

iet 的第三人稱複數現在時直陳

(+ 助詞 lai) iet 的第三人稱單數命令式

(+ 助詞 lai) iet 的第三人稱複數命令式

iet kājām

lēni, ātri iet

iet streidzīgā gaitā

iet lieliem soļiem

iet pa ceļu, cauri mežam

iet no istabas ārā

iet taisni uz priekšu

iet sešus kilometrus stundā

以6千米每小時的速度行走

iet rikšos, rikšiem

iet soļos, soļiem

cilvēki nāk un iet

ja nu viņa paliek, tad varu arī iet

如果她留下來，那我也可以走

iet projām no tēva mājām

iet projām no dzīves

iet ciemos

iet pusdienās

iet uz kino

iet sēnēs

nav kur iet

iet atvaļinājumā

iet palīgā, talkā

iet gulēt

iet pensijā

iet uzbrukumā

iet uz fronti

iet armijā

iet ļaudīs, dzīvē

iet nāvē

nākošajā reisā laikam iesim uz Kubu

下次旅行，我們可能去古巴

iet darbā, skolā

iet savās gaitās

iet tālu ceļu

iet savu, citu ceļu

iet taisnu ceļu'

kad jau nav galvas, tad neiet arī kājas

沒有頭的時候，腳也不會走

skatities, jauni puiši, kā meitām kājas gāja

男孩子們，看看女孩子的腿是怎樣走的

一般用第三人稱；指鳥、魚

iet siļķu bari

vai tu dzirdi, vai tu dzirdi, šonakt zosis projām iet

你聽到了嗎，你聽到了嗎，今夜鵝群要飛走了

bijis skatīties mēnesi... cik naivi meli! kur tas dzirdēts, ka ietu kāds celties augšā no siltas gultas, lai ārā, saltumā, blenztu uz mēnesi?

我看見了月亮……多麼愚蠢的謊言！有誰聽過有人會從溫暖的床上起來，到寒涼的外面去看月亮？

ej nu sazini

ej nu sazini, kas dažreiz ir laime, kas nelaime!

去弄懂什麼是幸福，什麼是不幸！

vilciens iet ātri

lidmašīna līdz galvaspilsētai iet vienu stundu

kapteiņa Vasnieka kuģis neies jūrā, jo kapteinis izguļ paģiras

Vasnieks 船長的船不會下海，因為他喝醉了

vilciens ies pēc 10 minūtēm

motorlaiva uz Pērnavu gāja rīta pusē

前往帕爾努的摩托艇早上開走了

baļķi iet pa upi

vējā smiltis iet pa gaisu

bumba iet pāri laukuma sānu līnijai

pulkstenis iet precīzi

pulkstenis iet par ātru

pulkstenis iet par lēnu

traktors iet kā pulkstenis

stundas iet

iet uz pavasara pusi

pulkstenis iet uz vieniem

kā saule riet un mēness riet, tā mūžs uz beigu stundu iet

如同日落月升，生命也將走到盡頭

bet nu, kad mūžs jau gājis otrā pusē, / aizvien biežak Tebra prātā nāk

but now that life has already gone to the other side (more than half of my life has passed), Tebra comes to (my) mind increasingly more often

mākoņi iet

mēness iet

ledus iet

no kopēja izvesto preču daudzuma apmēram 11 procenti iet eksportam

大約11%的產品會用作出口

ražošanas procesā daļa materiālu iet atkritumos

生產的過程中，一部分材料會被浪費掉

pavasarī dzīvniekiem iet nost vecā spalvā

春天，動物的舊皮毛會脫落

pārsauļotā āda vēlāk iet nost

然後，被曬傷的皮膚會脫落

iet vairumā

iet mazumā

iet uz augšu

iet uz leju

iet plašumā

iet uz labo pusi

iet uz slikto pusi

iet uz beigām

iet uz galu

iet savu gaitu

elle iet vaļā

visi norēķini iet caur krājkasi

所有的支付都通過儲蓄銀行

formalitātes es paguvu jau nokārtot; vajadzīgs vēl tikai jūsu paraksts... oficiāli automašīna, protams, iet caur komisijas veikalu

我已經把手續都辦齊了，只差您的簽名……當然，正式來說，車會通過經銷商取得

skapis neiet istabā iekšā

nagla viegli iet sienā

mucā iet 100 litru

這桶能裝入100升的東西

vai jaunie cimdi iet rokā?

zābaki neiet kājās

mētelis tikko iet mugurā

telegrammas iet ātri

vēstule ies pāris dienu

par viņiem rakstīja frontes avīzes, bet pirmajās līnijās no mutes mutē gāja viņu leģendārā slava

知名的報社寫過關於他的報道，但他的傳奇故事是口口相傳的

iet runa

redzi tur pretī, augšā tos stabus? aiz tiem iet lielceļš

你看見那些桿子了嗎？後面就是公路

tālu aiz siliem un gāršām ceļš iet augšā un lejā pa senjūras krastu

針葉林的那頭，道路在古老的海邊上下起伏

robeža iet taisni starp abām dzīvojamām ēkām

durvis pa kreiso roku ved sānu istabā, otras durvis dibenā iet uz āru

左手邊的門是進偏房的，右手邊的門是出去的

“šodien kinoteatrī iet “Parmas klosteris,”” viņa ierunājās sērīgi... “bet mēs jau netiekam...”

“今天《帕爾馬修道院》要上映了，”她有點失望地說道，……“但我們趕不上（去看）……”


kurai

kurš 的與格單數陰性


nāve

原為 i-詞幹 (*nāvis；對比方言nāvs) ，後變為第5類變格 e-詞幹；源自原始波羅的-斯拉夫語 *nāˀwis，源自原始印歐語 *neh₂wis，源自詞幹*neh₂w- (“死亡”)。參見另一詞幹*néh₂us (“船”) (對比拉丁語 navis, 古希臘語 ναῦς (naûs), 梵語 नाव (nāva), 原始斯基泰語 *nā́w (“船”), 塔吉克語 нов (nov, “檐沟”), 挪威語 nō (“斗，槽”)。這兩個詞幹 *neh₂w- 可能原來是一個，意思是“樹，林木” (對比梵語 वन (vana, “樹，森林，林木”)，可能出現 v 和 n 的換位)，有兩種變化方式：一種是“樹” > “被掏空的樹” > “船”，另一種則是“樹” > “樹樁，死樹” > “尸體，死亡”。與立陶宛語 nõvis (“死亡”), nõvė (“屠，殺”), 古普魯士語 nowis (“身體，肉”), 方言俄語 навей (navej), навь (navʹ), навье (navʹje, “尸體”), 捷克語古詞 nav (“墳墓，地獄”), 哥特語 𐌽𐌰𐌿𐍃 (naus, “尸體”), 屬格𐌽𐌰𐍅𐌹𐍃 (nawis), 布列塔尼語 naoun (“飢餓”) (< 原始凱爾特語 *novis)等同源。

dzīvības un nāves jautājums

atra, drīza nāve

viegla nāve

mokpilna nāve

dabiska, pēkšņa nāve

klīniska nāve

bada nāve

nāves diena, brīdis

sodīt ar nāvi

piespriest nāvi

nāves sods, nāvessods

izglābties no (drošas) nāves

mirt varoņa nāve

mirt traģiskā nāvē

līdz nāvei

dzīvības un nāves dialektiskā vienība

galvenie nāves cēloņi ir asinsrites orgānu slimības, ļaundabīgie audzēji un nelaimes gadījumi

導致人死亡的主要原因是循環系統疾病、癌症和事故


abaku

abaks 的工具格單數


ods

源自原始波羅的語 *uodas ← 原始印歐語 *h₃ed-, *ēd- (“吃，咬”)，參見ēst (“吃”)。與立陶宛語 úodas等同源。

oda kodums

malārijas odi

pa logu ielido odi un raudulīgi sīc, pēc asinīm izslāpuši

蚊群飛到窗口嗡嗡直叫，渴望著鮮血


moskīts

通過其他歐洲語言，借自西班牙語 mosquito。

parastais moskīts

drudža moskīts

moskītu tīkls

pāri muklājiem lidinājās moskītu mākoņi


indiānī

indiānis的方位格單數形


indiāni

indiānis的呼格單數形

indiānis的賓格單數形

indiānis的工具格單數形


indiāņi

indiānis的主格複數形

indiānis的呼格複數形


gaida

gaidīt 的第三人稱單數現在時直陳

gaidīt 的第三人稱複數現在時直陳

(+ 助詞 lai) gaidīt 的第三人稱單數命令式

(+ 助詞 lai) gaidīt 的第三人稱複數命令式


aa

嗯，對，是 （表示同意）

- Vai vēlies ēst? – Aà.

- 你想吃點什麼嗎？ - 嗯。


loku

(方言) loks 的賓格單數陽性

(方言) loks 的工具格單數陽性

(方言) loks 的屬格複數陽性

(方言) loks 的賓格單數陰性

(方言) loks 的工具格單數陰性

(方言) loks 的屬格複數陰性


oktobris

源自拉丁語 octōber (“第八個月”)。

oktobra pēdējas dienas

oktobra sākumā

oktobra revolūcija

pirmais oktobris

brīžam bija pat lietus... nemīlīgs rudens laiks, kā jau oktobra beigās

sometimes there was even rain... inclement autumn whether, as it was the end of October


oli

olis 的賓格/工具格/呼格單數


onkulis

（年輕人或小孩視角稱呼）男人，大叔

Es pazīstu to drūmo kaimiņmājas onkuli

我認識隔壁家的那個愁眉苦臉的大叔


Jana

作為人名最早見於1925年。Jānis的現代陰性形，Johanna的變體。


paša

pats的屬格單數陽性形


svastika

借自梵語 स्वस्तिक (svastika)。


osta

源自原始印歐語 *h₁óh₃s。對比立陶宛語 uostas。

upes osta, ezera osta

zvejas osta

tirdzniecības osta

ostas pilsēta

ostas strādnieki


ota

源自*vota ([vuota]) ，詞首的 v 音脫落）（類似ola (“蛋”)），源自*wuo- ← 原始波羅的語 *wan- ← 原始印歐語 *won-, *wen-, *wā- (“擊打”)。原義可能是“用於擊打的（東西）”，指蒸汽浴時用於拍打身體的木枝，後再20世紀20年代限定為“刷子”。與立陶宛語 vánta (“蒸汽浴時用於拍打身體的木枝”)等同源。

gleznotāja ota

krāsotāja ota

ieziešanas ota

raga ota

otas triepiens, vilciens

gleznot ar otu

iemērkt otu krāsā

otas meistars

virsmu krāsošanai mājas apstākļos lieto otu, un katrs, kas krāsojis, zina, ka ne vienmēr izdodas krāsu uzklāt vienmērīgi un glīti

for painting surfaces at home one uses a (paint)brush, and anyone who paints knows that you cannot always apply the paint evenly and neatly

šī mākslinieka otai pieder interesantās klusās dabas

this artist's paintbrush has an interesting quiet nature

Konrāda Ubāna ota radījusi ne tikai ainavas, bet arī portretus un klusās dabas, bez tam tā kalpousi monumentālajai mākslai un teātrim

Konrāds Ubāns' paintbrush created not only landscapes, but also portraits and still lifes, and served in addition monumental art and theater


ozols

源自原始波羅的語 *anžōl-, *anžōn-（後期的 o-詞幹*anzuol-as），源自原始印歐語 *anǵōl-, *anǵōn-。後一詞幹的源頭有爭議。
* 有人認為源自*gʷel- (“橡子”)；
* 有人將其與原始斯拉夫語 *ǫzlъ (“結”)（參見俄語 узел (uzel)）對比，認為本詞的原義是“多疙瘩的”；
* 有人認為與形容詞*anžola- (“多疙瘩的，長瘤多的”)有關，源自*anža (“結，塊莖”)；
* 還有人認為源自原始印歐語 *angʷ(h)i- (“蛇”)，參見*anǵ-，表示本詞原義為“扎，挖”（參見俄語 дуб (dub), 古教會斯拉夫語 дѫбъ (dǫbŭ, “橡樹”)，和拉脫維亞語 dobums (“洞，穴”)）。
與立陶宛語 ą́žuolas, 古普魯士語 ansonis（[anzōnis]）等同源。

ozolu birzs

korķa ozols, korķozols

vīrs kā ozols

ozola galds, skapis, krēsls


papīrs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 papȳrus，借自古希臘語 πάπυρος (pápuros)，源頭不明。

ietinamais papīrs

kopēšanas papīrs

zīmēšanas papīrs

balts, krāsains paprīs

vēstuļu papīrs

lakmusa papīrs

tualetes papīrs

papīras salvetes, papīras maiss

gaismas jūtīgs / gaismjūtīgs papīrs

papīra rūpniecība

stiprs papīrs

書寫物（信，手稿，筆記等）

te ir viņa papīri


datīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 datīvus。


daudzskaitlis

源自daudz (“許多”) + skaitlis (“數”)，仿譯自德語 Mehrzahl，由Juris Neikens造於19世紀。


instrumentālis

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 instrumentālis。


lokatīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 locātīvus。


nominatīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 nōminātīvus。


vienskaitlis

源自vien (“一，單，唯”) + skaitlis (“數”)，仿譯自德語 Einzahl，由Juris Neikens造於19世紀。


ģenitīvs

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 genitīvus。


pasaka

源自pa- + 動詞sacīt (“說，告訴”)（現在時詞幹 sak-）；參見方言saka (“故事”)。與立陶宛語 pãsaka等同源。

vākt, publicēt tautas pasakas

latviešu tautas pasakas

pasaku teicējs, stastītājs

pasaku grāmata

stastīt bērniem pasakas

dzīvnieku pasakas

K. Skalbes pasakas

kā pasakā

as in a fairy tale (i.e., very good, very beautiful)

tā nebija platmale, bet pasaka!

visiem tas šķita pasaka, nevis kuģis

to all it seemed more like a fairy tale than a ship

胡話，過度誇張的話，謠言

nestāsti nu pasakas!

tās ir tīrās pasakas


pasaka

pasacīt 的第三人稱單數現在時直陳式

pasacīt 的第三人稱複數現在時直陳式

(+助詞 lai) pasacīt 的第三人稱單數命令式

(+助詞 lai) pasacīt 的第三人稱複數命令式


pasaule

源自pa- (“在……之下”) + saule (“太陽”)。

pasaules izcelšanās

mīts par pasaules radīšanu

pasaules telpa

apeceļot visu pasauli

pasaules čempions, rekords

gūt pasaules slavu

pasaules valstis

pasaules tirgus

pasaules vēsture, literatūra

pasaules karš

izstāstīt visai pasaulei

antīkā pasaule

krīstīga pasaule

kapitālistikā, sociālistikā pasaule

mākslas, zinātnes pasaule

世界 指生活或活動的一部分

dzīvnieku pasaule

cilvēka garīga pasaule

dzīvot sapņu pasaule

pasaules uzskats


patiesība

vispārzināma patiesība

vispāratzīta patiesība

elementāra patiesība

skaidra, vienkārša patiesība

neapšaubāma patiesība

skarba patiesība

runāt, uzzināt patiesību

objektīvā, mākslinieciskā patiesība

absolūtā, relatīvā patiesība

konkrētā patiesība

patiesības kritērijs

tā ir veca, tīra, visiem zināma patiesība

patiesību sakot, tur nav nekā interesanta

實際上，那裡沒什麼好玩的

ir cilvēki, kuri nespēj nedz patiesības sacīt citam, nedz sevis dēļ melu runāt

there are people who can neither tell the truth to others nor tell lies for their own sake

par kuģi un tā ļaudīm nedrīkst spriest ostā - tā ir sena patiesība

人是無法在港口評判一艘船和船員的——這是個流傳甚久的事實

patiesībā viss bija citādi

viņa izskatās daudz vecāka, nekā patiesībā ir, un stipri sagurusi

她看起來很累，比她實際上的年齡還要老

Ilga saģērbjas un iziet virtuvītē... patiesībā tas ir tikai tāds prāvāks priekšnams, kura sienā Oskars reiz izcirta šauru logu uz pagalmu

Ilga 穿好衣服，走進小廚房……實際上，那不過是個稍微大一點兒的走廊，Oskars 曾經在那裡的墻壁上開了扇面向庭院的小窗


pavasaris

源自pa- + vasara (“夏天”)，原義為“夏天的開始”（vasara原先是指春夏季，古代認為是同一季節）。與立陶宛語 pavãsaris等同源。

agrs, vēls pavasaris

vēss, auksts pavasaris

sauss pavasaris

tuvojas pavasaris

pavasaris sākas, iestājas

pavasaris pienācis

pavasara ekvinokcija

pavasaris aptver to laika posmu, kad gaisa temperatūra paaugstinās virs 0°, bet nav augstāka par 15° C

春季表示（平均）氣溫在0°C以上，15°以下的時期

pavasara atkusnis

pavasara ūdeņi, pali

pavasara salna

pavasara aršana

pirmie pavasara ziedi

pavasara mēteļi

akadēmijas pavasara izstāde

dzīves pavasaris

Prāgas pavasaris

es redzu nākam tautu pavasari!

I see the spring (blooming) of the people coming!

Apjomā J. Alunāna “Dziesmiņas” bija gluži pieticīga burtnīciņa, bet liela tā kļuva nozīmībā: ar to īsti sākās latviešu mākslas dzejas pavasaris

in size, J. Alunāna “Dziesmiņas” (“Little Songs”) was a quite modest little book, but it became big in significance: with it began the spring of Latvian poetic art


sarki

sarkt 的第二人稱單數過去時直陳式


pelni

pelnīt 的第二人稱單數現在時直陳式

pelnīt 的第二人稱單數命令式


gadolīnijs

gadolīnija savienojumi

gadolīnija sakausējumi

gadolīnijs ir sudrabbalts, mīksts metāls


pieci

源自*piek-（參見序數詞piektais）， k > c ，由於複數 -i。源自原始波羅的語 *penk-，源自原始印歐語 *pénkʷe (“五”)，原義可能為“拇指；手（五指）”；*pen-kʷe “和 pen”，可能源自 kʷetwores pen-kʷe “四加 pen (= 一？)” 。與立陶宛語 penkì, 蘇多維亞語 pank (< *penk-), 古普魯士語 penckts (“第五”), 原始斯拉夫語 *pętь (俄語 пять (pjatʹ), 白俄羅斯語 пяць (pjacʹ), 烏克蘭語 п'ять (pʺjatʹ), 保加利亞語 пет (pet), 捷克語 pět, 斯洛伐克語 päť, 波蘭語 pięć), 原始日耳曼語 *fimf (< *pempe; 哥特語 𐍆𐌹𐌼𐍆 (fimf), 古高地德語 funf, finf, 德語 fünf, 古英語 fīf, 英語 five), 赫梯語 paⁿta, 梵語 पञ्चन् (pañcan), 古希臘語 πέντε (pénte), 拉丁語 quinque (< *penkʷe), 吐火羅語A pëñ, 吐火羅語B piš等同源。

pieci un pieci ir desmit

no pieciem atņemt četrus

saņemt matemātikā pieci

pieci litri

piecas glāzes

izlasīt piecas grāmatas

satikties ar pieciem cilvēkiem

piecus gadus vecs bērns

pulkstenis ir pieci

trīs minūtes pirms pieciem

lekcija beidzas piecos pēc pusdienas


piens

源自原始波羅的語 *pienas ← 原始印歐語 *peynos, *poyHnos，源自詞幹*pey-, *poyH-, *pī- (“豐腴”)（原義可能為“腫脹”）。語義發展可能為“豐腴的，腫脹的” → “充滿奶的（胸部）” → “奶，乳”。參見原始波羅的語動詞*pīti (“產奶”) → 方言立陶宛語 pýti (“產奶”)；對應的拉脫維亞詞消失，可能是由於和pīt (“編織”)同音。與立陶宛語 píenas (“奶，乳”), 梵語 पयते (payate, “腫脹，充滿”), पयस् (payas, “液體，水，奶，乳，雨”), 阿維斯陀語 𐬞𐬌𐬞𐬌𐬌𐬏𐬱𐬌- (pipiiūši-, “胸部有奶的”), 波斯語 پینو (pinu), 中古波斯語 pēm (“奶，乳”), 拉丁語 opīmus (“肥的，豐腴的，富饒的”)等同源。

mātes piens, krūts piens

piena dziedzeri

govs, kazas, ķēves piens

piena ēdieni, produkti

piena kokteilis

piena saldējums

kafija ar pienu

pasterizēts piens

kondensēts piens


pieni

… atsevišķām govīm vasarā ganību laikā piemīt individuālas īpašības izdalīt pieni …

1964, Zootechnikas un Zoohigienas, volume 1, published by the Instituta Raksti:

Ganiem sieri, ganiem pieni.

1979, Latviešu Tautasdziesmas: darba dziesmas, gadskārtu ieražu dziesmas, page 183:


pilli

(方言) pills 的主格複數陽性


pipars

借自古諾爾斯語 pipari，或可能源自古瑞典語 pipar（參見芬蘭語 pippuri，方言pipari, 愛沙尼亞語 pipar），借自拉丁語 piper，借自古希臘語 πέπερι (péperi)，源自梵語 पिप्पलि (pippali)（通過伊朗語支），可能借自一些非印歐語系語言。本詞借自15-16世紀，作為家族名。17-18世紀的詞典中見有受德語影響的變體pipere，piperis（低地德語 peper）；pipari的寫法初見於18世紀，流行於19世紀。

melnais pipars ir daudzgadīgs kāpelētājaugs ar tievu, lokanu stumbru, kura garums var sasniegt pat 10-12 metrus

the black pepper is a perennial creeper with a thin, flexible stem, the length of which can reach even 10-12 meters

smalkie pipari

berzt piparus

piparu degvīns

pielikt zupai peperus

notīrītas, apmazgātas, nosusinātas butes ierīvē ar sāli, pipariem, novieto pannā uz restēm

將洗淨乾燥的鰈魚塗上鹽和胡椒，放入烤架上的平底鍋中


mazais pirkstiņš

源自pirksts (“手指”) + -iņš (指小後綴) +形容詞 mazs (“小的”)（陽性定形mazais）。


pirksts

源自原始波羅的-斯拉夫語 *pírštan，源自原始印歐語 *per (“過，越”)（參見拉脫維亞語 par），*pr̥ + *stā- (“站”)（參見stāt (“停”)）。原義可能是“站在前面，朝向前面的”。與立陶宛語 pir̃štas, 古普魯士語 pīrsten（可能是陽性賓格）, nagepristis (“腳指甲，爪”) (< *nagepirstis), 原始斯拉夫語 *pьrstъ (俄語古詞 перст (perst), 烏克蘭語 перст (perst), 上索布語 porst, 保加利亞語 пръст (prǎst), 捷克語 prst, 波蘭語 parst), 古高地德語 first (“尖刺，突出物”), 德語 First (“脊，頂”), 梵語 पृष्ठम् (pṛṣṭham, “頂，端”), 阿維斯陀語 𐬞𐬀𐬭𐬱𐬙𐬀 (paršta, “脊柱，脊梁骨”), 拉丁語 postis (“柱，門柱”) (< *porstis “站在前面的人”)等同源。

slaidi, gari pirksti

līki pirksti

pirksta locītava

pirksta kauli, gali

pirkstu nospiedums

lielais pirksts

rādītāja pirksts, rādītājpirksts

vidējais pirksts

skaitīt uz pirkstiem

noadīt cimda pirkstu

virzuļa pirksts


pirmais

源自原始波羅的-斯拉夫語 *pírˀwas ← 原始印歐語 *pr̥h₂wós。


pirmais

pirms (indefinite)
pirmākais (comparative)
vispirmākais (superlative)
pirmi


karoti

karote的賓格單數形

karote的工具格單數形


plats

源自原始波羅的語 *platu-s, *pl̥th₂us < *pleth₂- (“平的”)。與立陶宛語 platùs, 古普魯士語 plat-（源自地名 Platmedyen）, 梵語 पृथु (pṛthu), 古希臘語 πλατύς (platús, “寬的，平的”)等同源。

platais
platāks (comparative)
visplatākais (superlative)
plati

plats dēlis, sols

platas durvis

plata šoseja

plats smaids

vīrietis ar platiem pleciem

putns ar platu knābi

koki ar platām lapām

vienu metru plats audums

desmit metru plata upe

plats krekls

blūze ir par platu

platais patskanis

platais e, ē

pavērt vārtus platāk

plati atvērt muti

plata caurule

ieliet dzērienu platā traukā

sakārtot ziedus platā vāze


poli

polis 的工具格單數


Aleksandrija

亞歷山卓/亞歷山大港（埃及城市名）


Marija

1460 年首次作為拉脫維亞人的名字被記錄下來。源自拉丁語 Maria，源自古希臘語 Μαρία (María)、Μαριάμ (Mariám)，最终源自希伯來語 מִרְיָם (miryám)。和英語 Mary 同源。

俄語女性名字 Мария (Marija) 的轉寫。

西班牙語和意大利語女性名字 María 的轉寫。

法語女性名字 Marie 的轉寫。


brasta

brasts的屬格單數形


danga

* 源自原始波羅的-斯拉夫語 *dangāˀ。同源詞請參見立陶宛語 dangà。


filosofija

哲學；filozofija的另一種拼寫法


kija

zāles galā atrodu biljarda galdu un ņemu rokā kiju

在房間的一角，我發現了檯球桌，我把球桿拿在手中

pusdienas pārtraukumā viens otrs... pacilāja novusa kiju

午餐時間……有人把康樂球球桿拿了起來


Zita

1938年首次作為拉脫維亞人名使用。源自拉丁語 Sidonia，聖人Sidonius的陰性形式。


ģitāra

借自西班牙語 guitarra，派生自阿拉伯語 قِيثَارَة (qīṯāra)，派生自拉丁語 cithara，派生自古希臘語 κιθάρα (kithára)。

sešstīgu, septiņstīgu ģitāra

spāņu ģitāra

krievu ģitāra

俄羅斯吉他 (巴拉萊卡琴)

Havajas ģitāra

夏威夷吉他 (烏克莉莉)

elektrisā ģitāra

ģitāras spēle

dziedāt ģitāras pavadījumā


teikti

teikts 的主格陽性複數


faraons

經其他歐洲語言借入，最終源自古希臘語 Φαραώ (Pharaṓ)，源自希伯來語 פַּרְעֹה (par‘ōh)，源自埃及語 pr ꜥꜣ (“宮殿；法老”, 字面意思是“pr (“房子”) + ꜥꜣ (“大”)”)。


Japāna

經某種歐洲語言借入，最終源自馬來語 Japan，後者派生自閩南語 日本 (Ji̍t-pún)，即「日出之處」（同日語 日本 (Nip-pon)），使其像大多數國家名稱變成了陰性、第四變格的名詞。

Japānas karogs

Japānas vēsture

Japāna ir unitāra konstitucionāla monarhija

日本是君主立憲制（的國家）


putns

傳統上認為源自原始波羅的語 *put-n-a，*putā- (“雛鳥”)的變體，源自原始印歐語 *pōw-, *pū- (“幼年的，嬰兒”)。還有一種可能性是原詞幹為*pawt- (“為……的父親”)，與 拉脫維亞語 pauts (“睪丸；〈方〉蛋，卵”)有關；源自*put- > putns（可能+ 後綴-ens），在這種說法下參見蘇多維亞語 paud (“鳥”)。以上述的假說，同源詞包括立陶宛語 putýtis (“雛鳥”), paũkštis (“鳥”), 古教會斯拉夫語 пътица (pŭtica), 俄語 пти́ца (ptíca), 梵語 पोत (pota, “幼崽，後代”), पुत्र (putra, “兒子，孩子”), 古希臘語 πῶλος (pôlos, “駒”), 拉丁語 puer (“孩子，男孩”)。不過上述說法沒有完全解釋本詞的形成。較新的一種說法認為源自原始印歐語 *pet- *peth₂- (“跳，飛，降落”)，與古愛爾蘭語 ēn (“鳥”) (< *petno-), 古高地德語 fedara, 德語 Feder (“羽毛”) (< *pet-er-), 赫梯語 pattar (“翅膀”), 梵語 पतति (patati, “飛，降落”), 古希臘語 πέτομαι (pétomai, “飛”), πτερόν (pterón, “翅膀”), 拉丁語 penna (“羽毛”) (< *pet-na)同源。源自*pét-r-, *pet-n-és > *ptér-, *pten-és，插入 u 可能引出*putne-, *puten-（參見方言指小詞puteniņš，插入 e）→ putns。

sauszemes, ūdens putns

jūras, meža putns

nakts putns

caurceļotāji putns

putnu pārceļošana, migrācija

putnu spalvas, knābis

putnu olas, ligzda

putnu dziesmas

putnu mēdības

putnu gaļa

putnu kūts

putnu biedēklis

ceļotāji, gāju putni, gājputni

ziemotāji putni

mājas putni, mājputni

putnu mēris

izēdināt putnus spēkbarību un graudus


puķe

借自立窩尼亞語 puțk, puțkõz (“花”)，與芬蘭語 putki有關。


berat

bērt的第二人稱複數現在式直陳語氣形


zooloģisks

源自zooloģija (“動物學”) + -isks。可能借自其他歐洲語言。

zooloģiskais muzejs

zooloģiskais dārzs


pīle

源自擬聲詞，源自原始印歐語 *pī-（*pīp-）：對比薩莫吉提亞語 pīlė (“鴨”), 保加利亞語 пи́ле (píle, “雛鳥”), 塞爾維亞-克羅地亞語 pȉle (“雛鳥”), 斯洛文尼亞語 pípa (“雞”), 古希臘語 πῑ́πος (pī́pos, “雛鳥”)。代替早期的原始波羅的語 *antis；對比立陶宛語 ántis (“鴨”)。

mājas pīle

meža pīle

pīļu mātīte

pīļu olas

pīļu ligzdošanas vietas

pīļu audzētava

pīles cepetis

avīžu pīle

palaist pīli


Aleksandrs

亚历山大斯， 源自俄語的男性人名。


abstrakts

abstraktais
abstraktāks (comparative)
visabstraktākais (superlative)
abstrakti


agrs

agrais
agrāks (comparative)
visagrākais (superlative)
agri


akadēmisks

akadēmiskais
akadēmiskāks (comparative)
visakadēmiskākais (superlative)
akadēmiski


alēle

等位基因，對偶基因，基因等位


anāls

anālais
anālāks (comparative)
visanālākais (superlative)
anāli


apelsīnu sula

橘子汁，橘汁，柳丁汁，柳橙汁


arhīvs

檔案，檔案館，存檔，卷宗，歸檔


artišoks

洋薊，朝鮮薊，洋百合，法國百合


atkarīgs

atkarīgais
atkarīgāks (comparative)
visatkarīgākais (superlative)
atkarīgi


augsts

augstais
augstāks (comparative)
visaugstākais (superlative)
augsti, augstu


autobusa pietura

汽車站，公共汽車站，巴士站，公車站


autobuss

公共汽車，巴士，公車，公交車，公汽，客車


bagāža

行李箱，旅行箱，行李包，旅行包，箱籠


balss saite

由於聲帶由兩瓣左右對稱的膜狀皺襞組成，故通常用複數形式 balss saites。


balss saites

balss saite 的屈折：
主格/呼格/賓格複數


batāte

甘薯，白薯，紅薯，番薯，山芋，番芋，地瓜，紅苕，線苕，金薯，甜薯，朱薯，玉枕薯


barības vadu

barības vads 的屈折：
賓格/工具格單數


bengāļu

bengālis的屬格複數形


berklijs

由柏克萊加利福尼亞大學發現並以其命名。

berklija izotopi

berklijs ir radioaktīvs metāls


betona

betons的屬格單數形


biatlons

冬季兩項，兩項競賽，兩項比賽


biezs

biezais
biezāks (comparative)
visbiezākais (superlative)
biezi


biežs

biežais
biežāks (comparative)
visbiežākais (superlative)
bieži


bioloģisks

bioloģiskais
bioloģiskāks (comparative)
visbioloģiskākais (superlative)
bioloģiski


bismutu

bismuts 的賓格/工具格單數


blāvs

blāvais
blāvāks (comparative)
visblāvākais (superlative)
blāvi


blīvs

blīvais
blīvāks (comparative)
visblīvākais (superlative)
blīvi


boriju

borijs 的賓格/工具格單數


borijā

borijs 的方位格單數


bruņu

bruņas 的屬格複數


bruņām

bruņas 的與格/工具格複數


bruņās

bruņas 的方位格複數


brīvs

brīvais
brīvāks (comparative)
visbrīvākais (superlative)
brīvi


brāļameitas

brāļameita 的屈折：
主格/賓格/呼格複數

brāļameita 的屈折：
屬格單數


brāļameitu

brāļameita 的屈折：
賓格/工具格單數

brāļameita 的屈折：
屬格複數


brāļameitām

brāļameita 的與格/工具格複數


brāļameitā

brāļameita 的方位格單數


brāļameitās

brāļameita 的方位格複數


bāls

bālais
bālāks (comparative)
visbālākais (superlative)
bāli


bērnība

齠年，童年，幼年，兒童期


bīstams

bīstamais
bīstamāks (comparative)
visbīstamākais (superlative)
bīstami


būkmols

巴克摩挪威語，書面挪威語


cepure

鴨舌帽，太陽帽，棒球帽，帽子


ciets

cietais
cietāks (comparative)
viscietākais (superlative)
cieti, ciet


ciešs

ciešais
ciešāks (comparative)
visciešākais (superlative)
cieši


cilvēcisks

cilvēciskais
cilvēciskāks (comparative)
viscilvēciskākais (superlative)
cilvēciski


dejotājs

舞蹈家，舞蹈演員，跳舞者


dendrohronoloģija

樹木年代學，年輪年代學，樹輪年代學


dezoksiribonukleīnskābe

脫氧核糖核酸，去氧核糖核酸


drošs

drošais
drošāks (comparative)
visdrošākais (superlative)
droši


drēbes

衣服，服裝，衣裳，衣著，衣着


drēgns

drēgnais
drēgnāks (comparative)
visdrēgnākais (superlative)
drēgni


dubniju

dubnijs 的賓格/工具格單數


dzeloņstieple

鐵絲網，有刺的鐵絲網，鐵刺絲


dzija

dzīt的第二人稱單數過去式直陳語氣形

dzīt的第二人稱複數過去式直陳語氣形


dzīvs

dzīvais
dzīvāks (comparative)
visdzīvākais (superlative)
dzīvi


dārgs

dārgais
dārgāks (comparative)
visdārgākais (superlative)
dārgi


dārgums

珍寶，寶藏，金銀財寶，財富


dīvains

dīvainais
dīvaināks (comparative)
visdīvainākais (superlative)
dīvaini


ekoloģisks

ekoloģiskais
ekoloģiskāks (comparative)
visekoloģiskākais (superlative)
ekoloģiski


ekonomisks

ekonomiskais
ekonomiskāks (comparative)
visekonomiskākais (superlative)
ekonomiski


eksotisks

eksotiskais
eksotiskāks (comparative)
viseksotiskākais (superlative)
eksotiski


elkonis

肘，肘部，胳膊肘兒，胳膊肘子


emocionāls

emocionālais
emocionālāks (comparative)
visemocionālākais (superlative)
emocionāli


epidēmija

流行病，傳染病，時疫，瘟疫


erotisks

erotiskais
erotiskāks (comparative)
viserotiskākais (superlative)
erotiski

色情的，引起性慾的，性愛的


erbiju

erbijs 的賓格/工具格單數


erbijā

erbijs 的方位格單數


etnisks

etniskais
etniskāks (comparative)
visetniskākais (superlative)
etniski


fizikāls

fizikālais
fizikālāks (comparative)
visfizikālākais (superlative)
fizikāli


fermiju

fermijs 的賓格/工具格單數


fizisks

fiziskais
fiziskāks (comparative)
visfiziskākais (superlative)
fiziski


fonoloģija

最终源自古希臘語 φωνή (phōnḗ, “聲音”) 和λόγος (lógos, “詞，論述”) + -ija。

latviešu valodas fonoloģija


gaišs

gaišais
gaišāks (comparative)
visgaišākais (superlative)
gaiši


galliju

gallijs 的賓格/工具格單數


gards

gardais
gardāks (comparative)
visgardākais (superlative)
gardi


garš

garais
garāks (comparative)
visgarākais (superlative)
gari


gatavs

gatavais
gatavāks (comparative)
visgatavākais (superlative)


gaumīgs

gaumīgais
gaumīgāks (comparative)
visgaumīgākais (superlative)
gaumīgi


gluds

gludais
gludāks (comparative)
visgludākais (superlative)
gludi


glīts

glītais
glītāks (comparative)
visglītākais (superlative)
glīti


grūtniecība

[ɡɾūːtnìɛtsīːba]


gudrs

gudrais
gudrāks (comparative)
visgudrākais (superlative)
gudri


guļamistaba

bērnu guļamistabas

plāša, gaiša guļamistaba

guļamistabas mēbeles, iekārta


gļēvulis

懦夫，孬種，孱頭，膽小鬼


homoseksuāls

homoseksuālais
homoseksuālāks (comparative)
vishomoseksuālākais (superlative)
homoseksuāli


horvātu

horvāts的賓格單數形

horvāts的工具格單數形

horvāts的屬格複數形


idiotisks

idiotiskais
idiotiskāks (comparative)
visidiotiskākais (superlative)
idiotiski


iespiedkļūda

錯字，訛字，手民之誤，誤排，印錯，別字，錯別字，誤植


iespējams

iespējamais
iespējamāks (comparative)
visiespējamākais (superlative)
iespējami


indīgs

indīgais
indīgāks (comparative)
visindīgākais (superlative)
indīgi


interesants

interesantais
interesantāks (comparative)
visinteresantākais (superlative)
interesanti


intīms

intīmais
intīmāks (comparative)
visintīmākais (superlative)
intīmi


islams

islāms的拼寫錯誤。


izcils

izcilais
izcilāks (comparative)
visizcilākais (superlative)
izcili, izcilu, izcilus


japāņu valoda

日語，日文，日本話，日本語，日本文


jaunība

芳華，青年時期，青春，華年，英年


jautrs

jautrais
jautrāks (comparative)
visjautrākais (superlative)
jautri


jēls

jēlais
jēlāks (comparative)
visjēlākais (superlative)
jēli


jūras slimība

源自 jūras，jūra (“海”) 的屬格單數 + slimība (“疾病，病痛”)。


jūrmala

来自jūra (“海”) + mala (“邊緣，邊界”)。


jūsu

你們的；jūs的屬格複數形


karsts

karstais
karstāks (comparative)
viskarstākais (superlative)
karsti


kaunīgs

kaunīgais
kaunīgāks (comparative)
viskaunīgākais (superlative)
kaunīgi


kluss

klusais
klusāks (comparative)
visklusākais (superlative)
klusi, klusu, klusām


klēpjdators

手提電腦，手提計算機，筆記本電腦，筆記型電腦，筆電


konkrēts

konkrētais
konkrētāks (comparative)
viskonkrētākais (superlative)
konkrēti


krasts

岸，海濱，海岸，湖岸，河岸


kreiss

kreisais
kreisāks (comparative)
viskreisākais (superlative)
kreisi


krupis

蟾蜍，疥蛤蟆，癩蛤蟆，戚施


Eiropa

通過其他歐洲語言，源自古希臘語 Εὐρώπη (Eurṓpē, “歐洲”)。

aptuveni viena trešdaļa no Eiropas teritorijas ir aramzeme, kur audzē galvenokārt labību, īpaši kviešus un miežus

歐洲大約三分之一的土地可供耕作，大部分種植的是穀物，尤其是小麥和大麥


Eirāzija

Eirāzijas platība ir ap 55 miljoni km², tajā dzīvo ap 4,7 miljardi cilvēku

歐亞大陸面積約5500萬平方公里，人口約74億


kurš

kurš ies?


Dienvidamerika

arī Dienvidameriku, tāpat kā Āfriku un Austrāliju, var nosaukt par karsto kontinentu

除了非洲和大洋洲以外，南美洲也可稱得上是個炎熱的大洲


kāposts

捲心菜，高麗菜，洋白菜，包心菜，結球甘藍，疙瘩白，包菜，圓白菜，蓮花白


kārpa

瘊子，肉贅，疣，贅瘤，贅疣


labais

labs (indefinite)
labākais (comparative)
vislabākais (superlative)
labi


labējs

labējais
labējāks (comparative)
vislabējākais (superlative)
labēji


laukakmens

漂礫，磐石，頑石，圓石頭


laukirbe

鷓鴣，石雞，山鶉，竹雞，灰山鶉


lelle

玩偶，娃娃，人形，洋娃娃


leopards

源自其他歐洲語言，最終源自借自拉丁語 leopardus，源自古希臘語 λεόπαρδος (leópardos)，源自 λέων (léōn, “獅”) 和 πάρδος (párdos, “雄性美洲豹”)。

leoparda āda

tīģeri, lūši, leopardi un citi kaķu dzimtas plēsoņas dzīvo līdz 25 gadiem

老虎、山貓、豹和其他貓科食肉動物的壽命可達25年


lepns

lepnais
lepnāks (comparative)
vislepnākais (superlative)
lepni


lesbiete

女 同性戀者，女同志，拉拉


lielīgs

lielīgais
lielīgāks (comparative)
vislielīgākais (superlative)
lielīgi


likumīgs

likumīgais
likumīgāks (comparative)
vislikumīgākais (superlative)
likumīgi


lipīgs

lipīgais
lipīgāks (comparative)
vislipīgākais (superlative)
lipīgi


lāpsta

鏟，鏟子，鍬，鐵鍬，鐵杴，鍤


lēns

lēnais
lēnāks (comparative)
vislēnākais (superlative)
lēni, lēnām, lēnu


lēts

lētais
lētāks (comparative)
vislētākais (superlative)
lēti


līdzīgs

līdzīgais
līdzīgāks (comparative)
vislīdzīgākais (superlative)
līdzīgi


medicīnisks

medicīniskais
medicīniskāks (comparative)
vismedicīniskākais (superlative)
medicīniski


meitenīgs

meitenīgais
meitenīgāks (comparative)
vismeitenīgākais (superlative)
meitenīgi


metafizisks

metafiziskais
metafiziskāks (comparative)
vismetafiziskākais (superlative)
metafiziski


mežains

mežainais
mežaināks (comparative)
vismežainākais (superlative)
mežaini


mikrofons

麥克風，話筒，傳聲器，微音器


milzīgs

milzīgais
milzīgāks (comparative)
vismilzīgākais (superlative)
milzīgi


mirstīgs

mirstīgais
mirstīgāks (comparative)
vismirstīgākais (superlative)
mirstīgi


mobils

mobilais
mobilāks (comparative)
vismobilākais (superlative)
mobili


moderns

modernais
modernāks (comparative)
vismodernākais (superlative)
moderni


modrs

modrais
modrāks (comparative)
vismodrākais (superlative)
modri


motocikls

摩托車，機車，機器腳踏車，電單車


murrāt

發出喉音，咕嚕咕嚕叫，打呼嚕


mēms

ais
āks (comparative)
visākais (superlative)
i


mēslvabole

蜣螂，屎殼郎，屎蚵螂，糞金龜


mīksts

mīkstais
mīkstāks (comparative)
vismīkstākais (superlative)
mīksti


mīļākais

mīļāks (indefinite)
vismīļākais (superlative)
mīļāk


nacionāls

nacionālais
nacionālāks (comparative)
visnacionālākais (superlative)
nacionāli

國家的，全國性，國民的，國立的


naksnīgs

naksnīgais
naksnīgāks (comparative)
visnaksnīgākais (superlative)
naksnīgi


neatkarīgs

neatkarīgais
neatkarīgāks (comparative)
visneatkarīgākais (superlative)
neatkarīgi


neglīts

neglītais
neglītāks (comparative)
visneglītākais (superlative)
neglīti


neitrāls

neitrālais
neitrālāks (comparative)
visneitrālākais (superlative)
neitrāli


nerātns

nerātnais
nerātnāks (comparative)
visnerātnākais (superlative)
nerātni


netīrs

netīrais
netīrāks (comparative)
visnetīrākais (superlative)
netīri


nevainīgs

nevainīgais
nevainīgāks (comparative)
visnevainīgākais (superlative)
nevainīgi


nopietns

nopietnais
nopietnāks (comparative)
visnopietnākais (superlative)
nopietni


norvēģu

norvēģis的屬格複數形


noslēpumains

noslēpumainais
noslēpumaināks (comparative)
visnoslēpumainākais (superlative)
noslēpumaini


olis

礫石，石子，卵石，鵝卵石


orķestris

樂團，樂隊，管弦樂團，管弦樂隊


paradoksāls

paradoksālais
paradoksālāks (comparative)
visparadoksālākais (superlative)
paradoksāli


parasts

parastais
parastāks (comparative)
visparastākais (superlative)
parasti


pareizs

pareizais
pareizāks (comparative)
vispareizākais (superlative)
pareizi


pasakains

pasakainais
pasakaināks (comparative)
vispasakainākais (superlative)
pasakaini


pateicīgs

pateicīgais
pateicīgāks (comparative)
vispateicīgākais (superlative)
pateicīgi


patiess

patiesais
patiesāks (comparative)
vispatiesākais (superlative)
patiesi, patiešām


pieklājīgs

ais
āks (comparative)
visākais (superlative)
i


piemēram

piemērs的與格單數形


piere

顙，前額，額頭，頟，額門，眉宇


pilns

pilnais
pilnāks (comparative)
vispilnākais (superlative)
pilnam, pilnām


pilnīgs

pilnīgais
pilnīgāks (comparative)
vispilnīgākais (superlative)
pilnīgi


pipari

pipars的主格複數形

pipars的呼格複數形


politisks

politiskais
politiskāks (comparative)
vispolitiskākais (superlative)
politiski


pornogrāfisks

pornogrāfiskais
pornogrāfiskāks (comparative)
vispornogrāfiskākais (superlative)
pornogrāfiski


potīte

腳腕子，腿腕子，踝，腳踝


precīzs

precīzais
precīzāks (comparative)
visprecīzākais (superlative)
precīzi


priecīgs

priecīgais
priecīgāks (comparative)
vispriecīgākais (superlative)
priecīgi


priekā

prieks的方位格單數形

prieka的方位格單數形


princis

親王，國王，郡王，王爵，王爺，王子


prostitūta

透過其他欧洲语言借入，最终源自拉丁語 prōstituta，prōstitutus 的陰性形，源自 prōstituō 的過去分詞，源自 pro- (“為；在……之前”) + statuō (“设立, 竖立”)。

Raskoļņikovs sastapās ar Marmeladovu, klausījās viņa dzīves stāstu, uzzināja, ka viņa meita, lai glābtu ģimeni, kļuvusi par prostitūtu

拉斯柯林斯尼科夫會見了馬爾梅拉多夫，聽了他的生平事蹟，（並）發現他（馬爾梅拉多夫）的女兒為了拯救（她的）家庭，變成了妓女


pēckara

pēckarš的屬格單數形


pūkains

pūkainais
pūkaināks (comparative)
vispūkainākais (superlative)
pūkaini


pūķis

風箏，風槎，風鳶，鷂子，紙鳶


racionālisms

理性主義，合理主義，唯理論，純理論


raksturīgs

raksturīgais
raksturīgāks (comparative)
visraksturīgākais (superlative)
raksturīgi


rati

rats的主格複數形

rats的呼格複數形


raudulīgs

raudulīgais
raudulīgāks (comparative)
visraudulīgākais (superlative)
raudulīgi


redzams

redzamais
redzamāks (comparative)
visredzamākais (superlative)
redzami


reliģiozs

reliģiozais
reliģiozāks (comparative)
visreliģiozākais (superlative)
reliģiozi


reliģisks

reliģiskais
reliģiskāks (comparative)
visreliģiskākais (superlative)
reliģiski


riteņbraukšana

源自 ritenis (“輪”) + braukšana (“騎乘”)。可能仿譯自德語 Radfahren。


rudmatains

rudmatainais
rudmataināks (comparative)
visrudmatainākais (superlative)
rudmataini


rupjš

rupjais
rupjāks (comparative)
visrupjākais (superlative)
rupji


rādītājpirksts

食指，二拇指，二指，示指，二拇哥


rāpot

爬，匍，爬行，匍匐，蛇行


rātns

rātnais
rātnāks (comparative)
visrātnākais (superlative)
rātni

表現好的，規矩，聽話，乖


rīss

rīsa lauks

iesēt rīsus

novākt rīsus

daudzās valstīs, piemēram, Ķīnā, Indijā, Japānā, Pakistānā, Indonēzijā, rīsi ir glavenais uzturlīdzeklis

在許多國家，例如中國、印度、日本、巴基斯坦、印度尼西亞，大米是主食


salds

saldais
saldāks (comparative)
vissaldākais (superlative)
saldi


saldējums

冰淇淋，雪糕，冰糕，冰激凌


salāti

salāts的主格複數形

salāts的呼格複數形


sauss

sausais
sausāks (comparative)
vissausākais (superlative)
sausi


sekls

seklais
seklāks (comparative)
visseklākais (superlative)
sekli


sens

senais
senāks (comparative)
vissenākais (superlative)
sen


Aleksandra

第一次作為拉脫維亞人人名的紀錄可追溯至1879年。最終源自古希臘語 Ἀλεξάνδρα (Alexándra)。和英語 Alexandra 同源。

俄語女性名字 Алекса́ндра (Aleksándra) 的轉寫，等同於 Alexandra。


siekalas

口水，唾液，唾沫，口涎，涎水，吐沫


siers

酪，乾酪，乳酪，奶酪，芝士，起司，起士，吉士


sikspārnis

蝙蝠，飛鼠，伏翼，服翼，仙鼠，夜燕


silts

siltais
siltāks (comparative)
vissiltākais (superlative)
silti


sirms

sirmais
sirmāks (comparative)
vissirmākais (superlative)
sirmi


slaids

slaidais
slaidāks (comparative)
visslaidākais (superlative)
slaidi


slapjš

slapjais
slapjāks (comparative)
visslapjākais (superlative)
slapji


slavens

slavenais
slavenāks (comparative)
visslavenākais (superlative)
slaveni


slida

slids的屬格單數陽性形

slids的主格單數陰性形


slidens

slidenais
slidenāks (comparative)
visslidenākais (superlative)
slideni


slikts

sliktais
sliktāks (comparative)
vissliktākais (superlative)
slikti


slimība

疾病，病症，患病期間，病情，病疾


smags

smagais
smagāks (comparative)
vissmagākais (superlative)
smagi


solījums

諾言，答應，許諾，誓言，承諾


solīt

諾言，答應，許諾，承諾，保證


spalgs

spalgais
spalgāks (comparative)
visspalgākais (superlative)
spalgi


speķis

熏鹹肉，培根，燻肉，熏肉


sputņiks

斯普特尼克，人造地球衛星


spējīgs

spējīgais
spējīgāks (comparative)
visspējīgākais (superlative)
spējīgi


stingrs

stingrais
stingrāks (comparative)
visstingrākais (superlative)
stingri


strupceļš

死衚衕，死路，死巷，僵局，末路


strādnieks

工人，工作者，勞動者，勞工


svaigs

svaigais
svaigāks (comparative)
vissvaigākais (superlative)
svaigi

新鮮，新的，新穎，新穎的


svainis

內兄，內弟，大舅子，婦兄，小舅子，婦弟


svarīgs

svarīgais
svarīgāks (comparative)
vissvarīgākais (superlative)
svarīgi


svešs

svešais
svešāks (comparative)
vissvešākais (superlative)
sveši


svētdiena

星期日，星期天，禮拜日，禮拜天，周日


svēts

svētais
svētāks (comparative)
vissvētākais (superlative)
svēti


sākt

這個詞的起源尚不清楚。它可能來自原始印歐語 *ḱek-、*kek-、*sḱek-、*skek- (“跳”)（和俄語 скакать (skakatʹ, “跳躍”) 同源），透過元音變換，*kāk- > 原始波羅的語 *šak- > 拉脫維亞語 sākt。其他人則主張此詞源自不同的原始印歐語詞幹 *kā-、*kō-，而和俄語 скакать (skakatʹ) 不同。其原意可能為「跳躍」，由此引申為「匆忙、快速（做某事）」>「開始」。和立陶宛語 šókti (“跳躍、跳舞；匆忙（做某事）”) 同源。

開始（執行行動的第一步、第一階段）

sākt celtniecību, sēju, pētījumu

sākt sarunu

sākt stastīt

sākt strādāt, runāt, iet

sākt vēstuli, gleznu

開始（參與（工作、學習等的）第一階段）

sākt jauno mācību gadu

lauku mājas sāka dienu

sākt darba mūžu

開始（使用某物的第一部分或組成部分）

sākt jaunu cigarešu paciņu

sākt pēdējo maizes klaipu

開始（顯示（某事）的第一個跡象；第一次做）

sākt smieties

bērns sācis baidīties no suņiem

sāku dusmoties uz Ilželes māti

我開始對伊爾澤勒的母親生氣

開始（第一次變得引人注目，顯示（某事）的第一個跡象）

sāk krēslot

uguns sāk degt

sniegs sāka kust


sāļš

sāļais
sāļāks (comparative)
vissāļākais (superlative)
sāļi


tagad

現在，如今，現今，現下，現時


talantīgs

talantīgais
talantīgāks (comparative)
vistalantīgākais (superlative)
talantīgi


ticams

ticamais
ticamāks (comparative)
visticamākais (superlative)
ticami


tipisks

tipiskais
tipiskāks (comparative)
vistipiskākais (superlative)
tipiski


tomātu

tomāts 的屈折：
賓格/工具格單數

tomāts 的屈折：
屬格複數


tronis

寶座，王座，御座，王位，皇位


trīs

源自原始波羅的-斯拉夫語 *tríjes，源自原始印歐語 *tréyes。對比立陶宛語 trìms。

viens, divi, trīs

trīs un trīs ir seši

atņemt trīs

saņemt trīs

mēs bijām trīs

trīs āboli, grāmatas

triju dienu laikā

sadalīt trīs daļās

pulkstenis ir trīs

aiziet trijos pēc pusdienas

lekcija būs no trijiem līdz pieciem


tualete

廁所，衛生間，便所，洗手間，盥洗室


tukšs

tukšais
tukšāks (comparative)
vistukšākais (superlative)
tukši


tumšmatains

tumšmatainais
tumšmataināks (comparative)
vistumšmatainākais (superlative)
tumšmataini


tumšs

tumšais
tumšāks (comparative)
vistumšākais (superlative)
tumši


turpmāk

從此，從此以後，此後，今後


tuvs

tuvais
tuvāks (comparative)
vistuvākais (superlative)
tuvu


tīrs

tīrais
tīrāks (comparative)
vistīrākais (superlative)
tīri


tūlīt

立刻，馬上，即刻，立即，直接


upe

川，水，河，江，江河，河流，水流


vaigs

臉頰，腮，腮幫子，臉蛋，臉蛋子，面頰，臉皮，腮頰，兩頰


vainīgs

vainīgais
vainīgāks (comparative)
visvainīgākais (superlative)
vainīgi


vajadzīgs

vajadzīgais
vajadzīgāks (comparative)
visvajadzīgākais (superlative)
(none)


vecene

老婦人，老太太，老大媽，老太婆


vecs

vecais
vecāks (comparative)
visvecākais (superlative)
（無）


vectēvs

爺爺，祖父，外祖父，外公


veikls

veiklais
veiklāks (comparative)
visveiklākais (superlative)
veikli


veselīgs

veselīgais
veselīgāks (comparative)
visveselīgākais (superlative)
veselīgi


viegls

vieglais
vieglāks (comparative)
visvieglākais (superlative)
viegli


vienīgais

vienīgs (indefinite)
vienīgākais (comparative)
visvienīgākais (superlative)
vienīgi


vienīgs

vienīgais
vienīgāks (comparative)
visvienīgākais (superlative)
vienīgi


vējains

vējainais
vējaināks (comparative)
visvējainākais (superlative)
vējaini


vēss

vēsais
vēsāks (comparative)
visvēsākais (superlative)
vēsi


vēsturisks

vēsturiskais
vēsturiskāks (comparative)
visvēsturiskākais (superlative)
vēsturiski


zemesrieksts

花生，落花生，長生果，土豆


zemisks

zemiskais
zemiskāks (comparative)
viszemiskākais (superlative)
zemiski


zems

zemais
zemāks (comparative)
viszemākais (superlative)
zemu, zemi


zinātnisks

zinātniskais
zinātniskāks (comparative)
viszinātniskākais (superlative)
zinātniski


ziņa

信息，訊息，音信，短信，傳言


ērts

ērtais
ērtāks (comparative)
visērtākais (superlative)
ērti


ģeogrāfisks

ģeogrāfiskais
ģeogrāfiskāks (comparative)
visģeogrāfiskākais (superlative)
ģeogrāfiski


īpašs

īpašais
īpašāks (comparative)
visīpašākais (superlative)
īpaši


īss

īsais
īsāks (comparative)
visīsākais (superlative)
īsi


ķīmisks

ķīmiskais
ķīmiskāks (comparative)
visķīmiskākais (superlative)
ķīmiski


ļauns

ļaunais
ļaunāks (comparative)
visļaunākais (superlative)
ļauni


šaurs

šaurais
šaurāks (comparative)
visšaurākais (superlative)
šauri


šausmīgs

šausmīgais
šausmīgāks (comparative)
visšausmīgākais (superlative)
šausmīgi


šimpanze

衍生自班圖語支未具體指稱的安哥拉語言詞彙，比較Vili ci-mpenzi。


šodien

今天，今日，今兒，今兒個


šķīvji

šķīvis的主格複數形

šķīvis的賓格複數形


ūsains

ūsainais
ūsaināks (comparative)
visūsainākais (superlative)
ūsaini

留著八字鬍的，留着八字鬍的


Apvienotie Arābu Emirāti

阿拉伯聯合酋長國，阿聯酋


Boriss

源自斯拉夫語族的男性人名，等價於俄語Бори́с (Borís)。

俄語男性名字 Бори́с (Borís)，Boris 的轉寫。


Britu salas

不列顛諸島，英倫諸島，不列顛羣島


Dienvidslāvija

源自 dienvidslāvs + -ija，仿譯自塞爾維亞-克羅地亞語 Југославија (Jugoslavija)，源自 југ (jug, “南方”) + Славен、Словен (slaven, sloven, “斯拉夫人”)。

Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika

Dienvidslāvijas karogs

Dienvidslāvijas kari

Dienvidslāvijas sabrukums


Dānijas Karaliste

丹麥王國 （丹麥的官方名稱）

Dānija jeb Dānijas Karaliste ir valsts Eiropā

丹麥，或者丹麥王國，是歐洲的一個國家

Dānijas Karalistes vēstniecība


Ecēhiēl

Ecēhiēls 的呼格單數


Eižens

源自古希臘語的男性人名。


Helēna

源自古希臘語的女性人名。


Horvātijas Republika

克羅地亞共和國，克羅埃西亞共和國


Irēna

源自古希臘語的女性人名。


Jesaja

以賽亞，依撒意亞，依撒依亞


Katrīna

源自古希臘語的女性人名。


Kirgizstāna

從多種其他歐洲語言借入，最終借自吉爾吉斯語 Кыргызстан (Kırgızstan)，源自吉爾吉斯語 кыргыз (kırgız) + 波斯語 استان (estân)，後者是國名的常見詞尾。在拉脫維亞語中，該詞按照國名的一般模式被當成陰性第四變格名詞。

吉爾吉斯，吉爾吉斯斯坦（國家名，位於中亞；首都： 比什凱克）

Kirgizstānas karogs

Kirgizstānas politiskās opozīcija

opozīcija pārņem varu Kirgizstānā


Korejas Tautas Demokrātiskā Republika

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/lv-riga-Korejas Tautas Demokrātiskā Republika.ogg


Krievija

Krievijas karogs

Krievija ir teritoriāli lielākā valsts pasaulē.

俄羅斯是世界上面積最大的國家。

Krievijai ir daudzpusīga ārējā politika.

俄羅斯有多方面的外交政策。


Kristaps

源自古希臘語的男性人名。


Latīņamerika

源自 latīņu (“拉丁屬格]”) + Amerika (“美州”)。仿譯自其他語言中的類似表達方式，最終源自法語仿譯自法語 Amérique latine，這是法國皇帝拿破崙三世創造的術語。

Latīņamerika ir Amerikas reģions kurā dominējošās ir romāņu (latīņu) valodas spāņu un portugāļu

拉丁美洲是美洲中以浪羅曼語（拉丁語）之西班牙語和葡萄牙語為主的地區


Lidija

源自古希臘語的女性人名。


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/lv-riga-Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste.ogg

大不列顛及北愛爾蘭聯合王國

Apvienotā Karaliste, oficiāli Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, ir valsts Eiropas Ziemeļrietumu piekrastē

聯合王國，正式名稱為大不列顛及北愛爾蘭聯合王國，是歐洲西北海岸的一個國家


Lietuvas Republika

Lietuva, oficiāli Lietuvas Republika, ir lielākā no trim Baltijas valstīm.

立陶宛，正式名稱為立陶宛共和國，是波羅的海三國中最大的國家

Lietuvas Republikas vēstniecība


Margarita

源自古希臘語的女性人名。


Mikronēzija

密克羅尼西亞，米克羅尼西亞


Mārtiņš

首見於1601年。源自拉丁語 Martinus (“屬於或像是火星的」；「小火星”)、Mars, Martis + -inus（指小後綴）。和英語 Martin 同源。


Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika

尼泊爾聯邦民主共和國（國家名，位於南亞）

Nepāla, oficiāli Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika, ir valsts Āzijas dienvidu daļā

尼泊爾，正式名稱尼泊爾聯邦民主共和國，是亞洲南部的一個國家

Nepālas Federālās Demokrātiskās Republikas vestniecība

尼泊爾聯邦民主共和國大使館


Nikolajs

源自古希臘語的男性人名。


Norvēģijas Karaliste

Norvēģija, oficiāli Norvēģijas Karaliste, ir valsts Ziemeļeiropā

挪威，正式名稱為挪威王國，是北歐的一個國家

Norvēģijas Karalistes vēstniecība


Persefone

借自古希臘語 Περσεφόνη (Persephónē)。


Pēteris

源自古希臘語的男性人名。


Raudu Dziesmas

耶利米哀歌，耶肋米亞哀歌


Sentvinsenta un Grenadīnas

聖文森特和格林納丁斯，聖文森及格瑞納丁


Stefans

源自古希臘語的男性人名，等價於英語Stephen, Steven。


Teodors

源自古希臘語的男性人名，等價於英語Theodore。


Zviedrijas Karaliste

Zviedrija, oficiāli Zviedrijas Karaliste, ir valsts Ziemeļeiropā

瑞典，正式名稱為瑞典王國，是北歐的一個國家

Zviedrijas Karalistes vēstniecība


metri

metrs 的主格/呼格複數


metriem

metrs 的與格/工具格複數


metros

metrs 的方位格複數


metrā

metrs 的方位格單數


rast

本詞與兩個不同的原始印歐語形式有關：*wer-d-, *wr-ed- (“彎曲，使搖擺”) 和 *werdʰ-, *wr-edʰ-, *h₃erdʰ- (“生長；高”)，均源自詞幹*wer- (“彎曲，轉”)。兩個形式派生出原始波羅的語 *red-, *rad- → *rad-ti > *rasti > rast。現在時形式多加入一個 n：*randuo > *ruodu > rodu；參見方言ronu, romu。意思從“彎曲，使搖擺” → “舉起，（彎下以）拿到” > “獲得，找到”。從“生長”義派生出反身形和拉脫維亞語的相關形式；參見raža (“收穫”), rasma (“肥沃，豐饒”), radīt (“創造”), radi (“親戚”)和18世紀形容詞rastīgs (“肥沃的，成功的”)。語義的多樣性導致派生的帶前綴動詞的意思也各不相同（atrast (“找；放棄某種習慣、技術”), ierast parast, pierast (“習慣於”)等）。與立陶宛語 ràsti (“找，找到；留意；確定；建立；發生”), 反身形ràstis (“快速生長；生下；升起；起來；變得；發生；來，到”)（源自*werd- (“彎曲，使搖擺”)），參見哥特語 𐍅𐍂𐌰𐍄𐍉 (wratō, “去，前往，旅行”), 冰島語 rata (“旅行，找路”), 中古高地德語 razzeln (“轉”)（源自*werdʰ (“生長，成長”)）, 古教會斯拉夫語 расти (rasti, “生長，成長”), 俄語 расти (rasti), 波蘭語 róść, 梵語 वर्धति (vardhati), वृधति (vṛdhati, “生長，增加”), 古希臘語 ὀρθός (orthós, “直的，向上的”)（可能源自*Herdʰ, *Hredʰ-的變體，與拉丁語 arduus (“高的，高聳的”), arbor (“樹”)有關）等同源。

rast jaunu dzimteni

nerast nekur mieru

rast kopīgu valodu

mīļa, mīļa tēva sēta, kur mīļaku vietu rast!

我可愛的，可愛的牧場的家，上哪去找這麼美好的地方啊！

（通過調查、研究等） 發現

institūta laboratorijās rastas jaunas sveķu izmantošanas iespējas

這所學院的實驗室發現了樹脂的潛在新用途

kā lai vārdus rod?

kur rast atbalstu? draugos?

去哪裡尋求支持呢？找朋友嗎？

viņš rod ierosmi dabā

viņa gribētu rast apstiprinājumu

開始，達成 （狀態、情況、關係等）

rast draudzību

komponista sirsnība un vienkāršība palīdzēja rast ciešu kontaktu ar publiku

作曲家的真誠和質樸使得他能和觀眾建立交流

rast spēkus, mierinājumu, prieku

rast prieku darbā

cik sevi vēros, vairāk sāpes radu

我越注意自己，就越感到痛苦

用過去主動分詞形radis

viņš nebija radis daudz domāt, tāpēc jutās noguris

他並不是經常想那麼多，所以他感到疲憊

meitene pie grūta darba nav radusi

那個女孩子還沒習慣幹重活

用過去被動分詞形rasts

uz ciemu īstenībā ved ne viens vien ceļš, bet tā ir rasts un iegājies, ka tos citus vairs neizmanto

實際上通向村子的不止一條路，但是一般來說其他路都沒人再走了


raud

raudāt 的第三人稱單數現在時直陳式

raudāt 的第三人稱複數現在時直陳式

(+助詞 lai) raudāt 的第三人稱單數命令式

(+助詞 lai) raudāt 的第三人稱複數命令式


moderna

moderns 的屈折：
屬格單數陽性

moderns 的屈折：
主格單數陰性


administrators

通過其他歐洲語言，借自拉丁語 administrātor，administrō的名詞化。

管理員，管理者，經理（男性）

teātra administrators

cirka administrators

administratora talants

atcerējos, ka vienai manai institūta biedrenei ir pazīstams filharmonijas administrators

我記得我在研究所裡的一個女同事認識交響樂團經理


suns

源自原始波羅的-斯拉夫語 *šuo、*šunas（*šuns），源自 原始波羅的-斯拉夫語 *ś(w)ō，源自原始印歐語 *ḱwṓ，屬格*ḱunós、*ḱunés。古舊詞*so現在僅見於 Nīgrande 方言，用於喚狗。與立陶宛語 šuõ（屬格šuñs、方言šunis）、古普魯士語 sunis、原始日耳曼語 *hundaz（哥特語 𐌷𐌿𐌽𐌳𐍃 (hunds)、古諾爾斯語 hundr、冰島語 hundur、瑞典語 hund、古高地德語 hunt、古英語 hund、德語 Hund、荷蘭語 hond, 英語 hound）、愛爾蘭語 cú、威爾士語 ci、複數cŵn、梵語 श्वन् (śván)、屬格शुनस् (śunas)、阿維斯陀語 𐬯𐬞𐬁 (spā)、屬格複數𐬯𐬎𐬥𐬀𐬨 (sunam)、古典亞美尼亞語 շուն (šun)、古希臘語 κύων (kúōn)、拉丁語 canis（意大利語 cane、葡萄牙語 cão、法語 chien）等同源。

mājas suns

medību suns

aitu, ganu suns

nikns suns

suns rej gājēju

suņa dzīve, darbs


rīsi

rīt 的第二人稱單數將來時直陳式


rīt

與rīts來源相同，可能原是相關形容詞的副詞形。

rīt no rīta

mans atvaļinājums ir beidzies... rīt atkal jābūt darbā

我的假期過完了……明天我又要去上班了

kad Lita rīt atvērs acis, vectēvs un tēvs būs tālu jūrā

等 Lita 明天睜眼起床，她的爺爺和爸爸就已經出遠海了

stiprāki pamati, drošāki tilti, straujākas mašīnas jārada rīt!

在不久的將來，更堅固的基礎設施、更安全的橋樑、運轉更快的機器，都要建立起來！


saar

saart 的第二人稱單數現在時直陳式

saart 的第三人稱單數現在時直陳式

saart 的第三人稱複數現在時直陳式

saart 的第二人稱單數命令式

(+ 助詞 lai) saart 的第三人稱單數命令式

(+ 助詞 lai) saart 的第三人稱複數命令式


saari

saart 的第二人稱單數過去時直陳式


saldu

salds 的賓格單數陽性

salds 的工具格單數陽性

salds 的屬格複數陽性

salds 的賓格單數陰性

salds 的工具格單數陰性

salds 的屬格複數陰性


savu

savs 的賓格單數陽性

savs 的工具格單數陽性

savs 的屬格複數陽性

savs 的賓格單數陰性

savs 的工具格單數陰性

savs 的屬格複數陰性


savi

savs 的主格複數陽性


septiņi

源自不可變格的*septin（類比以-iņš結尾、複數-iņi的名詞），源自原始波羅的語 *septim，源自原始印歐語 *septḿ̥ (“七”)。與立陶宛語 septynì、古普魯士語 sep(t)mas (“第七”)、原始斯拉夫語 *sedmъ (“第七”)（代替原始斯拉夫語 *setь；後代語彙有古教會斯拉夫語 седмь (sedmĭ)、俄語 семь (semʹ)、白俄羅斯語 сем (sjem)、烏克蘭語 сім (sim)、保加利亞語 се́дем (sédem)、捷克語 sedm、波蘭語 siedem等）、哥特語 𐍃𐌹𐌱𐌿𐌽 (sibun)、古高地德語 sibun、古英語 seofon、德語 sieben、英語 seven、赫梯語 šipta、梵語 सप्तन् (saptán)、古希臘語 ἑπτά (heptá)、拉丁語 septem等同源。

trīs un četri ir septiņi

divreiz septiņi ir četrpadsmit

reizināt ar septiņi

septiņi ir laimes skaitlis

pie četriem pielikt septiņus

septiņi metri auduma

pagaidīt septiņas minūtes

septiņi gadi, septiņus gadus vecs bērns

septiņu stundu darbadiena

pulkstenis ir septiņi

septiņos no rīta

koncerts sākas septiņos vakarā


seši

源自詞幹*ses-（參見序數詞sestais；s > š 可能是受詞尾 i的影響），源自原始波羅的-斯拉夫語 *šéš，源自原始印歐語 *swéḱs。

pieci un viens ir seši

pie sešiem pieskaitīt vienu

skaitīt no viens līdz seši

seši metri

sešas dienas

pulkstenis ir seši

beigt darbu sešos pēc pusdienas

ierasties sešos un divdesmit minūtēs


nulle

源自拉丁語 nullus，可能通過法語或德語。


nulle

源自拉丁語 nullus，可能通過法語或德語。

funkcijas nulle

binārajā skaitīšanas sistēmā ir tikai cipari nulle un viens

在二進制計數系統中，只存在零和一

nulles punkts, nullpunkts

absolūta nulle

nulles meridiāns

vakar termometrs rādīja 25 grādus zem nulles

昨天溫度計顯示氣溫是零下25度

pulkstenis ir nulle divdesmit minūtes

cilvēks bez profesijas ir nulle

沒有一技之長的人不會變得傑出

tas, ko viņš runā, man ir nulle

他說的話對我來說沒有意義


拉丁文字附加符號，在拉脫維亞語名稱為garumzīme (“加在母音上的長音符”)，用於Ā/ā、Ē/ē、Ī/ī和Ū/ū。


soli

solīt 的第二人稱單數prs直陳式

solīt 的第二人稱單數命令式


ēdu

ēst的第一人稱單數現在式直陳語氣形

ēst的第一人稱單數過去式直陳語氣形


sūds

與立陶宛語 šūdas同源。


tais

在這些裡面；tas 的方位格複數陽性/陰性


prati

prast 的第二人稱單數過去時直陳式


taps

tapt 的第三人稱單數將來時直陳式

tapt 的第三人稱複數將來時直陳式


tauta

源自原始波羅的-斯拉夫語 *tawtā-，源自原始印歐語 *towtā，源自*tewtā-、*tewtéh₂ (“人群；土地”)，源自詞幹*tew- (“腫，脹”)。歷史上本詞有多種意思：“外地人”、“陌生人”、“敵對部落”等，仍見於民間故事中。17世紀時，“人民、民族”之義多用ļaudis。在德語翻譯中，（非母語的）翻譯者多用tauta表示“部落”、“民族”、“群體”（對比德語 Geschlecht、Gattung），甚至表示“物種”。19世紀時，意思縮窄，尤其是19世紀50-60年代第一次拉脫維亞民族意識興起，本詞與“民族”產生聯繫，並得到推廣。與立陶宛語 tautà、蘇多維亞語 taud（源自*tauta）、古普魯士語 tauto (“土地”)、原始日耳曼語 *þeudō（哥特語 𐌸𐌹𐌿𐌳𐌰 (þiuda)、古英語 þeod、古高地德語 diot、德語 deutsch，源自*þiudiskaz）、古愛爾蘭語 túath (“民族，部落”)、奧斯坎語 touto (“国家、公民、社区”)同源。

latviešu tauta

lietuviešu tauta

vācu tauta

tautas izcelšanās

tautas vēsture

tautu draudzība

kultūras tauta

tautas gars

tautas daiļrade

tautas māksla

tautas teikas

tautas daiļamatniecība

tautas mūzika, dejas

tautas dziesma

tautas ticējumi

tautas ēdieni

tautas tērps

tautas eposs

tautas medicīna, ārstniecība

Latvijas tauta

tautas skaitīšana

tautas izglītības sistēma

tautas fronte

mašīnā tagad tautas ir vairāk, visiem sēdvietu nepietiek

現在車裡人更多了，位置不夠坐下所有人

viņš gaida, kad sanāks vairāk tautas

tauta runā, ka tu institūtā tikpat kā neesot redzēts

people are saying that it's as if you haven't been seen at the institute (= that you haven't been there often enough)

zvejnieki ir trūcīga tauta

mēs, mākslinieki, esam nelaimīga tauta

我們藝術家，是不快樂的人

bērniem, bērniem vajag rakstīt! tā ir vispateicīgākā tauta

children, the children must write! they are (lit. that is) the most promising, gratifying people

kaķi vispār ir tāda tauta, no kuras nezini, ko kurā brīdī sagaidīsi

cats in general are such a people, from which you don't know what and when to expect

tautu meita

tautu dēls


tava

tavs 的屬格單數陽性

tavs 的主格單數陰性


tavu

tavs 的賓格單數陽性

tavs 的工具格單數陽性

tavs 的屬格複數陽性

tavs 的賓格單數陰性

tavs 的工具格單數陰性

tavs 的屬格複數陰性


karti

karte的工具格單數形


tempu

temps的工具格單數形


tempu

tempt 的第一人稱單數過去時直陳式


tik

tik daudz


topu

tapt的第一人稱單數現在式直陳語氣形


torni

tornis的賓格單數形

tornis的工具格單數形


vakardiena

vakardienas laikraksti

vakardienas viesis

vakardienas notikums

sūna vēl ir mitra pēc vakardienas lietus

昨天下過雨，苔蘚還是濕的

kopš aizvakardienas neesmu viņu saticis

前天到現在我都沒再看到過他

vakardiena un aizvakardiena pagāja, gatavojoties ceļojumam

昨天和前天都在為旅行做準備

tas viss bija tik sen... un tu zini, vakardienu pats Dievs nevar atgriezt; viss ir bijis, bijis...

這些都是很久以前的事了……你也知道，上帝也無法回到過去，過去的東西就是過去了……

šā gada rudens un ziemas sezonas apģērba galvenā tendence: šodienas stils ar vakardienas tradīciju

今年秋冬季衣服的潮流是：新風格搭配舊傳統


senci

sencis的呼格單數形

sencis的賓格單數形

sencis的工具格單數形


senci

sence的工具格單數形


vienas

viens 的屬格單數陰性

viens 的主格複數陰性

viens 的賓格複數陰性


viens

源自原始波羅的語 *eynos（發生 ey > ie 的換位；留意17世紀的庫爾蘭、瑟米加利亞部分方言仍保留 ey 的部分形式），源自原始印歐語 *éyno-, *éynos，源自*éy、*óy (“他，它”)（波羅的語族以外的同源詞派生自*óy；對比原始印歐語 *óynos (“一”)）+ 後綴*-nos，原為形容詞。東波羅的語支同源詞（古普魯士語以外）詞首輔音為 v，可構擬出原始東波羅的語形式 *weinas。詞首音 *w 可能是輔音合併現象，或可能源自助詞 *w-、*we-。
與立陶宛語 víenas、古普魯士語 ains、哥特語 𐌰𐌹𐌽𐍃 (ains)、德語 eins、英語 one、古愛爾蘭語 oín、古希臘語 οἰνός (oinós, “骰子的一點”)、拉丁語 ūnus（< *oinos）等同源。源出*eynos的還包括原始斯拉夫語 *inъ、*edinъ、*edьnъ (“一”)（古教會斯拉夫語 ѥдинъ (jedinŭ)、ѥдьнъ (jedĭnŭ)、烏克蘭語、俄語 оди́н (odín)、白俄羅斯語 адзі́н (adzín)、保加利亞語 еди́н (edín)、捷克語、斯洛伐克語、波蘭語 jeden）。

pieci un viens ir seši

no diviem atņemt vienu

viens galds, zimulis

viena tonna

viens kilograms, litrs, metrs

vieni vārti, svārki, rati

一扇大門，一條短裙，一輛馬車

vienas mājas, bikses

pirms viena gada

nosvērt vienu kilogramu sviesta

pulkstenis ir viens

pulkstenis ir pāri vieniem

no vieniem līdz diviem

vilciens pienāk vienos

saskaitīt vienus ar vieniem, desmitus ar desmitiem

visi par vienu, viens par visiem

visi kā viens

viens, kas man rūp, ir laika trūkums

我擔心的一件事就是時間不夠

runāt vienu, bet darīt (ko) citu

viena dziedāja, otra spēlēja

一個女孩在畫畫，其他人在玩

vienā jaukā dienā

tur jūs viens gaida

viens un tas pats

atkārtot vienu un to pašu

vienā laikā

vienā ritmā

būt vienos gados

abi domāja vienu domu

viena lieluma priekšmeti

viens pats, viena pati

viņš dzivo gluži viens

mēs ar brāli palikām vieni

viens otrs to apšauba

vienā otrā gadījumā, vietā

cienīt vienam otru

viņi tuliņ pazina viens otru

viņi palīdz viens otram

iet viens aiz otra

labi izturēties vienam pret otram

viņš ir viens no labākajiem mūsdienu rakstniekiem

tas ir viens no tiem gadījumiem, kas liek padomāt

這是值得讓人思考的案例之一

viens no diviem - jā vai nē

兩個選擇之一：要麼是，要麼不是

zirgs ir vienās putās

māja stāv vienās liesmās

runāt vienā gabalā

dzīvot vienās bailēs

viņš ir viens kārtīgs cilvēks

ak tu viens palaidni!

tā mūsu Beņa ir gan viena! ko tik viņa sadomā, to izdara, lai vai kas...

our Beņa is really one (woman)! whatever she fancies, she does, no matter what...


vilks

源自原始波羅的-斯拉夫語 *wilkás，源自原始印歐語 *wĺ̥kʷos。可能原為描寫性的暱稱（“殺手，掠奪者，破壞者”），代替了作為禁忌詞的原詞。參見類似的暱稱pelēcis (“灰色的那個”)、mežainis (“森林裡的那個”)、mežavīrs (“住在森林裡的人”)、vecbrālis (“大哥”)等。

pelēkais vilks

vilka midzenis

vilku bars

vilks gaudo, kauc

vilku kaucieni

medīt vilkus

izsalcis kā vilks


vilks

vilkt 的第三人稱單數將來時直陳式

vilkt 的第三人稱複數將來時直陳式


vētra

源自原始波羅的語 *wētrā，源自原始印歐語 *h₂weh₁- (“吹，呼吸”)（參見vējš (“風”)） + -trā，表示施事名詞（“吹者”）之義。與立陶宛語 vė́tra、古普魯士語 wetro ([vētro], “風”)、原始斯拉夫語 *větrъ（古教會斯拉夫語 вѣтръ (větrŭ, “風”)、俄語 ве́тер (véter, “風”)、白俄羅斯語 ве́цер (vjécjer)、烏克蘭語 ві́тер (víter)、保加利亞語 вя́тър (vjátǎr)、捷克語 vítr、波蘭語 wiatr）、原始日耳曼語 *wedrą（古諾爾斯語 veðr、古高地德語 wetar、古英語 weder (“風，天氣”)、德語 Wetter、英語 weather）等同源。

pavasara vētra

vētras kauciens

vētras nakts

iekļūt vētrā

iet bojā vētrā

sniega vētra

smilšu vētra

magnētiskā vētra

Helēna zināja, ka dzintars nāk krastā līdz ar vētru; un iepriekšējā naktī vējš bija trakojis

Helēna 知道琥珀帶著風暴上了岸；前一晚風就開始呼嘯了

kara vētra

情感、命令、抗議等的強烈表達

kaislību vētra

zobgalību vētra

protesta vētra

sašutuma vētra

aplausu vētra

pamatīga smieklu vētra pāršalca visu klāju


zieds

與立陶宛語 žiedas同源。


soms

tikties ar somiem

somu valoda

somu literatūra

somu arhitektūra

somu pirts

somu duncis


āmurs

借自古諾爾斯語 hamarr，或源自中古低地德語、中古荷蘭語 hamer（參見德語 Hammer、英語 hammer）。最早提及於17世紀的詞典，作āmars，後受德語的影響改作āmers，19世紀改為現寫法。

koka āmurs

galdnieka, kurpnieka āmurs

ogļu atskaldāmais āmurs

gaļas āmurs

āmura kāts

iesist naglu ar āmuru

pneimatiskais āmurs

tvaika āmurs


četri

源自原始波羅的語 *ketur-，源自原始印歐語 *kʷetwóres (“四”)（詞幹*kʷetwer-、*kʷetur-），可能是一古代複合詞，源自*kʷa-、*kʷe- (“和，及”) + *tʷer-、*tur-，此詞幹也見於turēt (“持，保持”)、tvert (“抓”)。拉脫維亞語中早期作 cetri（國際音標^((幫助)): [tsætri]），來自原始波羅的語 *ketur-，16-18世紀的文本中作 caetr、czaettri、czettri。c 見於ceturtais、certurkārt、ceturksnis，但本詞受斯拉夫語族的影響改用 č，其中也有尾音 i 的作用（[æ] → [ɛ]）。與立陶宛語 keturì、蘇多維亞語 teter（來自*kʲeter，來自*ketur-）、古普魯士語 kettwirts (“第四”)、古教會斯拉夫語 четꙑре (četyre)、俄語 четы́ре (četýre)、白俄羅斯語 чаты́ры (čatýry)、烏克蘭語 чоти́рі (čotýri)、保加利亞語 че́тири (čétiri)、捷克語 čtyři、波蘭語 cztery、梵語 चतुर् (catur)、古希臘語 τέτταρες (téttares)（荷馬希臘語τέσσαρες (téssares)、多里安希臘語τέτορες (tétores)）、拉丁語 quattuor等同源。

četrinieks

成績的第四等 （B，良好）

divi un divi ir četri

skaitīt līdz četri

uzrakstīt uz tāfeles četri

pie četriem pielikt piecus

成績的第四等 （B，良好）

saņemt četri

četri kilometri, kilogrami

ierasties pēc četrām stundām

aizbraukt uz četriem gadiem

izlasīt četras grāmatas nodaļas

ar, uz visām četrām

pulkstenis ir četri

beigt darbu četros pēc pusdienas

gaidīt no četriem līdz pieciem

ap četriem


mūziķe

源自mūziķis (“音樂家”) + -e (陰性詞尾)。

音樂家，mūziķis 的陰性形


ģ

由 K. Mīlenbahs 領導的科學委員會於 1908 年提出，作為新拉脫維亞語正字法字母的一部分，1909 年被接受並開始在學校教授。在此之前，拉脫維亞語是用德語德文尖角體編寫的，偶爾亦以西里爾字母書寫。

拉脫維亞語字母表的第11個字母，名稱為ģē並以拉丁文字書寫。


Ģ

拉脫維亞語字母表的第11個字母，名稱為ģē並以拉丁文字書寫。


akcentos

akcents的方位格複數形


akcentu

akcents的工具格單數形


vergos

vergs的方位格複數形


vergu

vergs的工具格單數形


rodi

rast 的第二人稱單數現在時直陳式

rast 的第二人稱單數命令式


ceri

cerēt 的第二人稱單數現在時直陳式

cerēt 的第二人稱單數命令式


ģermāni

ģermānis的呼格單數形

ģermānis的賓格單數形

ģermānis的工具格單數形


ģermānī

ģermānis的方位格單數形


ģermāņi

ģermānis的主格複數形

ģermānis的呼格複數形


austu

aust的第一人稱單數現在式直陳語氣形


austu

austs的賓格單數陽性形

austs的工具格單數陽性形

austs的屬格複數陽性形

austs的賓格單數陰性形

austs的工具格單數陰性形

austs的屬格複數陰性形


Ukrainu

Ukraina的工具格單數形


tanti

tante的工具格單數形


solu

solīt的第一人稱單數現在式直陳語氣形


burtos

burts的方位格複數形


migla

源自原始波羅的-斯拉夫語 *míglāˀ，源自原始印歐語 *h₃mígʰleh₂ (“薄霧，雲”)。
與立陶宛語 migla (“霧”)、波蘭語 mgła、俄語 мгла (mgla)、阿爾巴尼亞語 mjegull、古希臘語 ὀμίχλη (omíkhlē)等同源。

rudens migla

rīta, vakara migla

bieza migla

miglas blīvums

miglas vāli


uzbekos

uzbeks的方位格複數形


uzbeka

uzbeks的屬格單數形


uzbeki

uzbeks的主格複數形

uzbeks的呼格複數形


mantu

manta的工具格單數形


filozofs

filozofu akmens


kroņi

kronis的主格複數形

kronis的呼格複數形


kronī

kronis的方位格單數形


kroni

kronis的呼格單數形

kronis的賓格單數形

kronis的工具格單數形


Jamaikā

Jamaika的方位格單數形


paara

paart的第二人稱單數過去式直陳語氣形

paart的第二人稱複數過去式直陳語氣形


uzar

uzart的第二人稱單數現在式直陳語氣形

uzart的第二人稱單數現在式直陳語氣形

uzart的第二人稱複數現在式直陳語氣形

uzart的第二人稱單數祈使語氣形

(+ 助詞 lai) uzart的第二人稱單數祈使語氣形

(+ 助詞 lai) uzart的第二人稱複數祈使語氣形


latviešu valoda

Latviešu valoda 是較常用的詞彙，而 latvju valoda 則是有標、用於詩歌的詞彙。

拉脫維亞語（字面意思：拉脫維亞人的語言）


rēķins

Rēķinu, lūdzu!

uz kāda rēķina


abstrakti

aplūkot jautājumu abstrakti


aizparīt

源自 aiz- + parīt (“後天”)（其中，parīt 源自pa- + rīt (“明天”)）。對照立陶宛語 užporyt。

viņš atbrauks aizparīt

vecais Brīviņš nebrauca ne rītu, ne parīt, pat aizparīt vēl ne

老 Brīviņš 隔天，後天甚至大後天都沒有去


princeses

princese 的屈折：
屬格單數

princese 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


igaunis

可能源自于爱沙尼亚的一个地区的旧名，与拉丁语 Ugaunia 相对应（其中首字母u可能被读作ü）。也有可能源自于生活在日耳曼人东方的一个部落的名字，在拉丁语中被称为 Inguaeones。 这两个拉丁语词汇最终也可能有关联。

爱沙尼亚人；与爱沙尼亚及其人民有关的

igauņu valoda

igauņu literatūra

igauņu dzejnieki


ratiņkrēsls

源自 ratiņš (“紡車”) + krēsls (“椅子”)。


aparu

apart的第一人稱單數現在式直陳語氣形

apart的第一人稱單數過去式直陳語氣形


dakšiņa

源自 dakša (“叉”) + -iņa (指小後綴)。

zivju, deserta dakšiņa

novietot pie šķīvja nazi un dakšinu

uzdurt kumosu uz dakšinas


Saturnu

Saturns的工具格單數形


anālo

anālais的呼格單數陽性形

anālais的賓格單數陽性形

anālais的工具格單數陽性形

anālais的屬格複數陽性形

anālais的呼格單數陰性形

anālais的賓格單數陰性形

anālais的工具格單數陰性形

anālais的屬格複數陰性形


ķoniņā

(古舊) ķoniņš的方位格單數形


koniņa

(棄用) koniņš的屬格單數形


koniņā

(棄用) koniņš的方位格單數形


ķoniņa

(古舊) ķoniņš的屬格單數形


ķoniņš

國王；ķēniņš的另一種寫法（主要用於短語 kuršu ķoniņš）

pie sīkiem vasaļiem pieskaitāmi arī tā sauktie “kuršu ķoniņi”, kas vēl cariskās Krievijas laikā atsaucās uz saviem lēņu rakstiem

在較小的附庸中，還有所謂的「庫倫人之王」，他們仍然在沙皇俄國時代遵循他們的封建法律


Zevs

借自古希臘語 Ζεύς (Zeús)。


Atēna

借自古希臘語 Ἀθηνᾶ (Athēnâ)。


Amerikas Savienotās Valstis

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

Amerikas Savienotās Valstis pasludināja savu neatkarību 1776. gada 4. jūlijā, kad tā ar Francijas palīdzību sakāva Lielbritānijas koloniālo armiju

美利堅合眾國於1776年7月4日宣布獨立，當時它在法國的幫助下擊敗了英國殖民軍


dzina

dzīt的第二人稱單數過去式直陳語氣形

dzīt的第二人稱複數過去式直陳語氣形


pēru

pērt的第一人稱單數過去式直陳語氣形


tabaku

tabaka的賓格單數形

tabaka的工具格單數形

tabaka的屬格複數形


datīv

datīvs 的呼格單數


bālā

bāls的方位格單數陽性形

bāls的方位格單數陰性形

bālais的屬格單數陽性形

bālais的主格單數陰性形

bālais的呼格單數陰性形


bāla

bāls的屬格單數陽性形

bāls的主格單數陰性形


fotogrāfu

fotogrāfs的工具格單數形


federāli

federāls的主格複數陽性形


federāli

federāli pārvaldīts rajons


ģitārā

ģitāra的方位格單數形


pastu

pasts的工具格單數形


daina

源自原始波羅的-斯拉夫語 *dainā（比較立陶宛語 daina），源自 *deî- (“唱歌、跳舞”)，源自原始印歐語 *deyh₁- (“迅速移動”)（比較古愛爾蘭語 dían (“快速的”)、古希臘語 δίω (díō, “我跑走，逃離”)、梵語 दीयति (dīyati, “他翱翔”)）。亦對照羅馬尼亞語 doină。


garāka

garāks的屬格單數陽性形

garāks的主格單數陰性形


garākā

garāks的方位格單數陽性形

garāks的方位格單數陰性形

garākais的屬格單數陽性形

garākais的主格單數陰性形

garākais的呼格單數陰性形


garāks

garākais
visgarākais (superlative)
garāk


kultūras

kultūra的屬格單數形

kultūra的主格複數形

kultūra的賓格複數形

kultūra的呼格複數形


kultūru

kultūra 的賓格單數

kultūra 的工具格單數

kultūra 的屬格複數


kultūrām

kultūra 的與格複數

kultūra 的工具格複數


kultūrai

kultūra的與格單數形


kultūrā

kultūra的方位格單數形


kultūrās

kultūra的方位格複數形


autos

auts的方位格複數陽性形

autais的賓格複數陽性形


islāms

源自阿拉伯語 إِسْلَام (ʔislām, “順從，歸順”)，經由其他歐洲語言傳入。


mongolis

經由其他歐洲語言傳入，借自蒙古語 монгол (mongol, “蒙古人”)，並改造成陽性第二類變格名詞（以 -is 結尾）。

mongolis Batbajaru atzīst: viņa zeme ir Latvija, tur, kur ir viņa ģimene

蒙古人 Batbajaru 承认：他的国家是拉脱维亚，他的家人也就在那里

Ķīnas mongoļi

mongoļu zemes vēsture ir ļoti sena, tā ietver gan Čingishana karagājienus, gan drūmos gadsimtus mandžūru jūgā

蒙古土地的历史非常古老，它既包括成吉思汗的西征，也包括满族统治下的阴暗时期

mongoļu valoda

mongoļu sakāmvārds

mongoļu impērija


maksu

maksa的工具格單數形


Arturs

最早的記錄出現在18世紀。源自英語 Arthur。


Artis

可能源自 Arturs。最早的記錄出現在20世紀。


purs

沼澤，濕地；purvs的另一種寫法


mols

摩爾 （物質的量的單位）


neoda

neost的第二人稱單數過去式直陳語氣形

neost的第二人稱複數過去式直陳語氣形


slovēnis

借自斯洛文尼亞語 Slovenec (“斯洛文尼亞”)，可能經由其他歐洲語言傳入。

（男性）斯洛文尼亞/斯洛維尼亞人

slovēnis nopeldējis distanci Donavas garumā

一名斯洛文尼亞人游完了多瑙河全程

斯洛文尼亞/斯洛維尼亞的

slovēņu valoda

slovēņu kultūra


slovēņu

slovēnis的屬格複數形


slovēņu valoda

斯洛文尼亞語/斯洛維尼亞語


kodolierocis

kodolieroču izmēģinājumi


kodolbumba

源自 kodols (“原子的，核子的”) + bumba (“炸彈”)。

kodolbumbas sprādziens


kokiem

koks 的與格/工具格複數


Ēģiptē

Ēģipte 的方位格單數


Ēģipti

Ēģipte 的賓格/工具格單數


Ēģiptei

Ēģipte 的與格單數


Ēģiptes

Ēģipte 的屬格單數


numerāli

numerālis 的呼格/賓格/工具格單數


zooloģē

zooloģe 的方位格單數


zooloģe

源自 zoologs (“動物學家”) + -e (“陰性後綴”)，當中的 g 顎化為 ģ。


Republikas

Republika 的屈折：
主格/賓格/呼格複數


republikas

republika 的屈折：
主格/呼格/賓格複數


sultāna

sultāns 的屬格單數


sultānu

sultāns 的屈折：
賓格/工具格單數

sultāns 的屈折：
屬格複數


sultān

sultāns 的呼格單數


priekšmets

源自 priekš- (“之前”) + mest (“扔”)，轉換為第一變格陽性名詞。仿譯自拉丁語 obiectum；比較波蘭語 przedmiot。

teikuma priekšmets


priekšmetu

priekšmets 的屈折：
賓格/工具格單數

priekšmets 的屈折：
屬格複數


sultānam

sultāns 的與格單數


sultāniem

sultāns 的與格/工具格複數


sultānus

sultāns 的賓格複數


sultāni

sultāns 的主格/呼格複數


sultānos

sultāns 的方位格複數


sultānā

sultāns 的方位格單數


kājbumba

足球（該運動所使用的球）


kājbumbu

kājbumba 的屈折：
賓格/工具格單數

kājbumba 的屈折：
屬格複數


kājbumbas

kājbumba 的屈折：
主格/賓格/呼格複數

kājbumba 的屈折：
屬格單數


kājbumbām

kājbumba 的與格/工具格複數


kājbumbā

kājbumba 的方位格單數


kājbumbās

kājbumba 的方位格複數


banānos

banāns 的方位格複數


alni

alnis 的呼格/賓格/工具格單數


etimoloģiju

etimoloģija 的屈折：
賓格/工具格單數


etimoloģijas

etimoloģija 的屈折：
主格/呼格/賓格複數


radonā

radons 的工具格單數


radonu

radons 的工具格/賓格單數


rādiju

rādijs 的賓格/工具格單數


rādija

rādijs 的屬格單數


rādijam

rādijs 的與格單數


rādijā

rādijs 的方位格單數


astatā

astats 的方位格單數


aktīniju

aktīnijs 的賓格/工具格單數


aktīnijā

aktīnijs 的方位格單數


toriju

torijs 的賓格/工具格單數


torijā

torijs 的方位格單數


urānu

urāns 的賓格/工具格單數


urānā

urāns 的方位格單數


Urānā

Urāns 的方位格單數


Urānu

Urāns 的賓格/工具格單數


neptūniju

neptūnijs 的賓格/工具格單數


amerīciju

amerīcijs 的賓格/工具格單數


kiriju

kirijs 的賓格/工具格單數


kirijā

kirijs 的方位格單數


novembri

novembris 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數

novembris 的屈折：
主格/呼格複數


ganu

gans 的屈折：
賓格/工具格單數

gans 的屈折：
屬格複數


cauru

caurs 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

caurs 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


muti

mute 的賓格/工具格單數


manam

mans 的與格單數陽性


manām

mans 的與格/工具格複數陰性


manām

manīt 的第一人稱複數現在時直陳式


manās

mans 的方位格複數陰性


manai

mans 的與格單數陰性


Sarma

作為拉脫維亞語人名最早記錄出自1507年。源自 sarma (“白霜”)。


Sarmīte

作為拉脫維亞語人名最早記錄出自1922年。Sarma 的小稱，源自 sarma (“白霜”)。


datīvu

datīvs 的賓格/工具格單數


datīva

datīvs 的屬格單數


datīvam

datīvs 的與格單數


datīvā

datīvs 的屬格單數


Gita

作為拉脫維亞人名，最早記錄於1859 - 1875年間。為 Brigita 和 Margita 的縮略。


Brigita

作為拉脫維亞人名，最早記錄於1510年。同源詞包括英語 Bridget。


Margita

作為拉脫維亞人名，最早記錄於1761年。源自 Margarita。


kamene

繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *kamanēˀ，繼承自原始印歐語 *kemH-。對照立陶宛語 kamanė 和拉特加萊語 kamane。


leopardu

leopards 的屈折：
賓格/工具格單數

leopards 的屈折：
屬格複數


slovēniskās

slovēnisks 的方位格複數陰性

slovēniskais 的屈折：
屬格單數陰性

slovēniskais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


slovēniskas

slovēnisks 的屈折：
屬格單數陰性

slovēnisks 的屈折：
主格/賓格複數陰性


picas

pica 的屈折：
屬格單數

pica 的屈折：
主格/呼格/賓格複數


Ņ

於1908年由 K. Mīlenbahs 領導的科學委員會作為新拉脫維亞語拼寫的一部分提出，次年該拼寫方案被接受，並開始在學校教授。在此之前，拉脫維亞語一直用尖角體書寫，偶爾也用西里爾字母書寫。

拉脫維亞語字母表的第22個字母，名稱為eņ並以拉丁文字書寫。


ņ

拉脫維亞語字母表的第22個字母，名稱為eņ並以拉丁文字書寫。


paroles

parole 的屈折：
屬格單數

parole 的屈折：
主格/呼格/賓格複數


garda

gards 的屈折：
屬格單數陽性

gards 的屈折：
主格單數陰性


kā

拉丁字母 K/k 的名稱。


Ludis

作為拉脫維亞人的名字，最早記錄於1870年。源自 Ludvigs。


karo

karot 的屈折：
第二人稱/第三人稱單數現在時直陳式

karot 的屈折：
第三人稱複數現在時直陳式

karot 的屈折：
第二人稱單數命令式

(帶助詞 lai) karot 的第三人稱單數命令式

(帶助詞 lai) karot 的第三人稱複數命令式


karot

kārt 的副詞性無屈折現在時主動態分詞


dalu

dalīt 的第一人稱單數現在時直陳式


ē

1908年，卡爾·米倫巴赫牽頭的科學委員會在新拉脫維亞語拼寫中提出本字，並自1909年起開始在學校教授。過去拉脫維亞語以德文尖角體書寫，偶爾也用西里爾字母。

雖然在字母表中有單獨佔位，但和其他帶長音符號的長元音一樣，Ē/ē 在字母列表（如詞典）中被歸入對應的 E/e，

Ē/ē（類似其對應短元音 E/e）有兩種發音：[ɛ] — šaurais e (“窄 e”) — 以及 [æ] — platais e (“寬 e”)。原則上，[ɛ] 接的是含硬腭音的元素（元音 i, ī, e, ē；雙元音 ie, ei；硬腭輔音 j, ķ, ģ, ļ, ņ, š, ž, č, dž；舊寫法 ŗ）；其他情況則用 [æ]。然而一些歷史上的變化刪除了某些詞裡的硬腭音元素，所以字母 e 究竟是讀作 [ɛ] 還是 [æ]，可能需要特別去記住。

拉脫維亞語字母表的第8個字母，名稱為garais ē並以拉丁文字書寫。


Ē

拉脫維亞語字母表的第8個字母，名稱為garais ē並以拉丁文字書寫。


asinu

asināt 的第一人稱單數現在時直陳式


baltam

balts 的與格單數陽性


balto

baltais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

baltais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


baltos

balts 的方位格複數


baltos

balts 的方位格複數陽性


baltos

baltais 的賓格複數陽性


baltus

balts 的賓格複數陽性


baltai

balts 的與格單數陰性


baltais

balts (indefinite)
baltākais (comparative)
visbaltākais (superlative)
balti


baltie

baltais 的主格/呼格複數陽性


baltā

balts 的方位格單數


baltā

balts 的方位格單數陽性/陰性


baltā

baltais 的屈折：
屬格單數陽性

baltais 的屈折：
主格/呼格單數陰性


baltās

balts 的方位格複數陰性


baltās

baltais 的屈折：
屬格單數陰性

baltais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


baltu

balts 的屈折：
賓格/工具格單數

balts 的屈折：
屬格複數


baltu

balts 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

balts 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


baltajiem

baltais 的與格/工具格複數陽性


baltajai

baltais 的與格單數陰性


baltajām

baltais 的與格/工具格複數陰性


baltajam

baltais 的與格單數陽性


baltajā

baltais 的方位格單數陽性/陰性


baltajos

baltais 的方位格複數陽性


baltajās

baltais 的方位格複數陰性


baltākais

baltāks (indefinite)
visbaltākais (superlative)
baltāk


visbaltākā

visbaltākais 的屈折：
屬格單數陽性

visbaltākais 的屈折：
主格/呼格單數陰性


visbaltākās

visbaltākais 的屈折：
屬格單數陰性

visbaltākais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


visbaltāko

visbaltākais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

visbaltākais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


baltāks

baltākais
visbaltākais (superlative)
baltāk

balts 的不定比較級


baltāki

baltāks 的主格複數陽性


baltāka

baltāks 的屈折：
屬格單數陽性

baltāks 的屈折：
主格單數陰性


baltākas

baltāks 的屈折：
屬格單數陰性

baltāks 的屈折：
主格/賓格複數陰性


baltāku

baltāks 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

baltāks 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


baltākus

baltāks 的賓格複數陽性


baltākiem

baltāks 的與格/工具格複數陽性


baltākam

baltāks 的與格單數陽性


baltākai

baltāks 的與格單數陰性


baltākām

baltāks 的與格/工具格複數陰性


baltākās

baltāks 的方位格複數陰性


baltākās

baltākais 的屈折：
屬格單數陰性

baltākais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


baltākā

baltāks 的方位格單數陽性/陰性


baltākā

baltākais 的屈折：
屬格單數陽性

baltākais 的屈折：
主格/呼格單數陰性


baltākos

baltāks 的方位格複數陽性


baltākos

baltākais 的賓格複數陽性


baltāk

baltāks 的副詞性形式


baltāko

baltākais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

baltākais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


baltākie

baltākais 的主格/呼格複數陽性


baltākajām

baltākais 的與格/工具格複數陰性


baltākajai

baltākais 的與格單數陰性


baltākajiem

baltākais 的與格/工具格複數陽性


baltākajam

baltākais 的與格單數陽性


baltākajā

baltākais 的方位格單數陽性/陰性


baltākajās

baltākais 的方位格複數陰性


baltākajos

baltākais 的方位格複數陽性


baltiem

balts 的與格/工具格複數


baltiem

balts 的與格/工具格複數陽性


baltām

balts 的與格/工具格複數陰性


spari

spars 的主格/呼格複數


celsi

celt 的第二人稱單數將來時直陳式


Evelīna

作為拉脫維亞語人名最早記錄出自1849年。源自英語 Evelyn。民間詞源將其解釋為 Eva 的變體。


Seda

塞達（鎮名，位於拉脫維亞）。


Aristotelis

借自古希臘語 Ἀριστοτέλης (Aristotélēs)。


āru

ārs 的屈折：
賓格/工具格單數

ārs 的屈折：
屬格複數


psihologs

psihologu pētījumi

psihologu biedrība

bērnu, jauniešu psihologs

容易讀懂他人感受、心理的人

esmu slikts psihologs, taču man šķiet...

我是一个糟糕的“读心家”，但在我看来…


psiholoģe

源自 psihologs (“心理學家”) + -e (陰性)，g 腭音化作 ģ。

bērnu psiholoģe

容易讀懂他人感受、心理的人

pārdevējai jāciena pircējs, jābūt labai psiholoģei

售货员必须尊重、欣赏买家，她必须能很好地读懂他人的内心


psihiatru

psihiatrs 的屈折：
賓格/工具格單數


sista

sists 的屈折：
屬格單數陽性

sists 的屈折：
主格單數陰性


sistas

sists 的屈折：
屬格單數陰性

sists 的屈折：
主格/賓格複數陰性


Marta

作為拉脫維亞人的名字，最早記錄於1591年。與英語 Martha 同源。


Elīza

作為拉脫維亞人的名字，最早記錄於1861年。源自 Elizabete。


Elīza

作為拉脫維亞人的名字，最早記錄於1845年。源自希伯來語 אלישע，與英語 Elisha 同源。


Alina

Alīna 的異體。類似英語 Alina。


Alīna

作為拉脫維亞人的名字，最早記錄於1857年。法語 Adeline 的拉丁化略稱。同源詞包括英語 Alina、Aline。


Wikipēdija

源自 enciklopēdija (“百科全書”)，類比英語 Wikipedia 所造。

拉脫維亞語維基百科最先使用的是 Wikipēdija，類似於英語 Wikipedia 的寫法，但後來改用了 Vikipēdija，不使用外來語字母“W”。


Vikipēdija

拉脫維亞語維基百科最先使用的是 Wikipēdija，類似於英語 Wikipedia 的寫法，但後來改用了 Vikipēdija，不使用外來語字母“W”。詞尾模仿了拉脫維亞語詞彙 enciklopēdija (“百科全書”)。


Dānijai

Dānija 的與格單數


Dānijā

Dānija 的方位格單數


Dānijas

Dānija 的屬格單數


Dāniju

Dānija 的賓格/工具格單數


karaliste

源自 karalis (“國王”) + -iste，由 A. Kronvalds 於1870年代所造，借自立陶宛語 karalỹstė。Kronvalds 同時也引入了karalis (“國王”) 一詞。

王國（由國王或女王領導的君主制國家）

Jordānijas Hašimītu karaliste ir konstitucionāla monarhija

約旦哈希姆王國是君主立憲制國家

kopš 1964. gada Svazilenda ir konstitucionāla karaliste

自1964年起史瓦濟蘭是一個立憲王國


karalistes

karaliste 的屈折：
主格/呼格/賓格複數


Apvienotā Karaliste

聯合王國（國家名，位於歐洲）

Apvienotā Karaliste ir unitāra valsts, kas sastāv no četrām daļām: Anglijas, Ziemeļīrijas, Skotijas un Velsas

聯合王國是一個單一制國家，由四個部分組成：英格蘭、北愛爾蘭、蘇格蘭和威爾士


apvienotās

apvienotais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


apvienotais

被結合的，被聯合的；apvienot 的定過去時被動態分詞

Apvienotā Karaliste


apvienots

被結合的，被聯合的；apvienot 的不定過去時被動態分詞

Apvienotā Karaliste

Latvijai labāks būtu viens apvienots farmācijas uzņēmums

單一的聯合製藥公司對拉脫維亞會更好


sievietes

sieviete 的屬格/主格/呼格/賓格單數


apvienotā

apvienots 的方位格單數陽性/陰性

apvienotais 的屈折：
主格/呼格單數陰性


apvienoto

apvienotais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

apvienotais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


apvienota

apvienots 的屈折：
屬格單數陽性

apvienots 的屈折：
主格單數陰性


vīrieši

vīrietis 的主格/呼格複數


vīriešos

vīrietis 的方位格複數


vīriešiem

vīrietis 的與格/工具格複數


vīrieti

vīrietis 的呼格/賓格/工具格單數


vīrietī

vīrietis 的方位格單數


apvienotu

apvienots 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

apvienots 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


apvienotas

apvienots 的屈折：
屬格單數陰性

apvienots 的屈折：
主格/賓格複數陰性


apvienotiem

apvienots 的與格/工具格複數陽性


apvienotām

apvienots 的與格/工具格複數陰性


apvienot

聯合，合併，結合在一起（使單獨的部分、元素組成一個整體）

apvienot sīkas saimniecības lielākās

šos darba procesus var apvienot

人們可以將這些工作流程結合起來

katra Šuberta dziesma kļuvusi par mazu psiholoģisku ainavu; šādas vokālās gleznas Šuberts dažkārt apvieno ciklā

舒伯特的每一首曲子都成為了一個小小的心理風景；舒伯特有時將這些聲音畫作品結合成（單一的）循環

apvienot spēkus

apvienot visus kopīgai cīņai

tā bija viena no milzu fabrikām, kura apvienoja sevī tūkstošiem strādnieku

那是聯合起來的巨型工廠之一，其中包括數千名工人

合作，結合，協調，共同努力

apvienot darbu un mācības, darbu ar mācībām

apvienot derīgo ar patīkamo

將有用性和愉悅性結合起來

profesors mācīja savus skolniekus apvienot gaumes un skaistuma izjūtu ar īstu kompozīcijas tehniku

教授教導他的學生將品味和美感與真正的作曲技巧結合起來


apvienoju

apvienot 的第一人稱單數現在時/過去時直陳式


apvienosi

apvienot 的第二人稱單數將來時直陳式


apvienošu

apvienot 的第一人稱單數將來時直陳式


apvienoji

apvienot 的第二人稱單數過去時直陳式


apvieno

apvienot 的屈折：
第二人稱/第三人稱單數現在時直陳式

apvienot 的屈折：
第三人稱複數現在時直陳式

apvienot 的屈折：
第二人稱單數命令式

(with the particle lai) apvienot 的第三人稱單數命令式

(with the particle lai) apvienot 的第三人稱複數命令式


apvienoja

apvienot 的第三人稱單數/複數過去時直陳式


apvienos

apvienot 的第三人稱單數/複數將來時直陳式


apvienosim

apvienot 的屈折：
第一人稱複數將來時直陳式

apvienot 的屈折：
第一人稱複數命令式


apvienojām

apvienot 的第一人稱複數過去時直陳式


apvienojāt

apvienot 的第二人稱複數過去時直陳式


apvienosiet

apvienot 的第二人稱複數將來時直陳式


apvienosit

apvienot 的第二人稱複數將來時直陳式


apvienojiet

apvienot 的第二人稱複數命令式


apvienojat

apvienot 的第二人稱複數現在時直陳式


apvienojam

apvienot 的第一人稱複數現在時直陳式


apvienojam

聯合的，結合的；apvienot 的副詞性感知對象現在時主動態分詞


apvienojis

已被聯合，已被結合；apvienot 的不定過去時主動態分詞


apvienojušais

已經結合的，已經聯合的（人或事物）；apvienot 的定過去時主動態分詞


apvienojot

非聯合的，非結合的；apvienot 的副詞性無屈折現在時主動態分詞


apvienojošs

聯合的，結合的；apvienot 的不定現在時主動態分詞


apvienojošais

非聯合的，非結合的；apvienot 的定現在時主動態分詞


apvienojoša

apvienojošs 的屈折：
屬格單數陽性

apvienojošs 的屈折：
主格單數陰性


apvienojošu

apvienojošs 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

apvienojošs 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


apvienojošas

apvienojošs 的屈折：
屬格單數陰性

apvienojošs 的屈折：
主格/賓格複數陰性


apvienojošām

apvienojošs 的與格/工具格複數陰性


apvienojošiem

apvienojošs 的與格/工具格複數陽性


apvienojošā

apvienojošs 的方位格單數陽性/陰性

apvienojošais 的屈折：
主格/呼格單數陰性


apvienojošās

apvienojošais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


apvienojošo

apvienojošais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

apvienojošais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


apvienodams

聯合的，結合的；apvienot 的副詞性屈折現在時主動態分詞

Jurijs Djakonovs, apvienodams sevī jaunā aktiera un režisora statusu...

Jurijs Djakonovs 結合了年輕演員和導演的身份……

Tibetas medicīna pilnībā izveidojās VIII gadsimtā, apvienodama svarīgākās Āzijas medicīnas tradīcijas

藏醫學在八世紀完全形成，結合了亞洲最重要的醫學傳統


apvienojams

可以或應該被聯合、結合的；apvienot 的不定現在時被動態分詞

students meklē darbu, kas apvienojams ar nepilna laika mācībām

學生正在尋找可以與兼職培訓、學習結合的工作


apvienojamais

可以或應該被聯合、結合的；apvienot 的定現在時被動態分詞


apvienojamu

apvienojams 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

apvienojams 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


apvienojamas

apvienojams 的屈折：
主格/賓格複數陰性


apvienojamo

apvienojamais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性


neapvienot

不聯合，不結合；apvienot 的否定形式


neapvienoju

neapvienot 的第一人稱單數現在時/過去時直陳式


apvienošana

聯合，結合，合併，統一；apvienot 的動詞性名詞

Vācijas apvienošana

mācību iestāžu apvienošana Austrālijā

PDF failu apvienošanas programma

augstskolu apvienošanām jānorit dabiski, nevis mehāniski

大學合併必須自然發生，而非機械式地發生


apvienošanu

apvienošana 的屈折：
賓格/工具格單數


apvienošanas

apvienošana 的屈折：
主格/呼格/賓格複數


neapvienošu

neapvienot 的第一人稱單數將來時直陳式


neapvienosi

neapvienot 的第二人稱單數將來時直陳式


neapvieno

neapvienot 的屈折：
第二人稱/第三人稱單數現在時直陳式

neapvienot 的屈折：
第三人稱複數現在時直陳式

neapvienot 的屈折：
第二人稱單數命令式


neapvienoji

neapvienot 的第二人稱單數過去時直陳式


neapvienoja

neapvienot 的第三人稱單數/複數過去時直陳式


neapvienosim

neapvienot 的屈折：
第一人稱複數將來時直陳式

neapvienot 的屈折：
第一人稱複數命令式


neapvienojām

neapvienot 的第一人稱複數過去時直陳式


neapvienosiet

neapvienot 的第二人稱複數將來時直陳式


neapvienosit

neapvienot 的第二人稱複數將來時直陳式


neapvienojāt

neapvienot 的第二人稱複數過去時直陳式


neapvienos

neapvienot 的第三人稱單數/複數將來時直陳式


neapvienojam

neapvienot 的第一人稱複數現在時直陳式


neapvienojam

不聯合，不結合；neapvienot 的副詞性感知對象現在時主動態分詞


neapvienojat

neapvienot 的第二人稱複數現在時直陳式


neapvienojiet

neapvienot 的第二人稱複數命令式


neapvienojošs

不聯合，不結合；neapvienot 的不定現在時主動態分詞


neapvienojošais

不聯合；不結合；apvienot 的定現在時主動態分詞


neapvienodams

尚未聯合，尚未結合；neapvienot 的副詞性屈折現在時主動態分詞


neapvienojot

不聯合，不結合；neapvienot 的副詞性無屈折現在時主動態分詞


neapvienojis

尚未聯合，尚未結合；neapvienot 的不定過去時主動態分詞


neapvienojams

不能或不應該被聯合、結合的；neapvienot 的不定現在時被動態分詞


neapvienojamais

不能或不應該被聯合、結合的；neapvienot 的定現在時被動態分詞


neapvienots

不被聯合的，不被結合的；neapvienot 的不定過去時被動態分詞


neapvienotu

neapvienots 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

neapvienots 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


neesot

nebūt 的副詞性無屈折現在時主動態分詞


neapvienošana

非聯合，非聯盟，非統一；neapvienot 的動詞性名詞


neapvienotais

不被聯合的，不被結合的；neapvienot 的定過去時被動態分詞


neapvienotas

neapvienots 的屈折：
主格/賓格複數陰性


neapvienoto

neapvienotais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性


neapvienojamu

neapvienojams 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性


neapvienojušais

尚未聯合，尚未結合；neapvienot 的定過去時主動態分詞


neapvienojošo

neapvienojošais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性


neapvienojušo

neapvienojušais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性


neapvienojušu

neapvienojis 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性


neapvienojošas

neapvienojošs 的屈折：
主格/賓格複數陰性


neapvienojošu

neapvienojošs 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

neapvienojošs 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


neesmu

（我）不；nebūt 的第一人稱單數現在時直陳式


nebiju

（我以前）不；nebūt 的第一人稱單數過去時直陳式


nebūšu

（我將）不；nebūt 的第一人稱單數將來時直陳式


nebūsi

（你將）不；nebūt 的第二人稱單數將來時直陳式


nebiji

（你以前）不；nebūt 的第二人稱單數過去時直陳式


nebija

（他、她、它以前）不；nebūt 的第三人稱單數過去時直陳式

（他們以前）不；nebūt 的第三人稱複數過去時直陳式


nebūs

（他、她、它將）不；nebūt 的第三人稱單數將來時直陳式

（他們將）不；nebūt 的第三人稱複數將來時直陳式


neesi

（你）不；nebūt 的第二人稱單數現在時直陳式

（你）別，不要；nebūt 的第二人稱單數命令式


nebūsim

（我們將）不；nebūt 的第一人稱複數將來時直陳式

（我們）別，不要；nebūt 的第一人稱複數命令式


nebijām

（我們以前）不；nebūt 的第一人稱複數過去時直陳式


neesiet

（你們）別，不要；nebūt 的第二人稱複數命令式


nebūsit

（你們將）不；nebūt 的第二人稱複數將來時直陳式


nebūsiet

（你們將）不；nebūt 的第二人稱複數將來時直陳式


nebijāt

（你以前）不；nebūt 的第二人稱複數過去時直陳式


neesat

（你）不；nebūt 的第二人稱複數現在時直陳式


neesam

（我們）不；nebūt 的第一人稱複數現在時直陳式


nebūdams

nebūt 的副詞性屈折現在時主動態分詞

Dombrovskis nodarījis lielu kaitējumu, nebūdams valstsvīrs

東布羅夫斯基斯造成了巨大的傷害，他不是一個政治家


nebūdama

nebūdams 的主格單數陰性


nebūdami

nebūdams 的主格複數陽性


nebūdamas

nebūdams 的主格複數陰性


neesošs

nebūt 的不定現在時主動態分詞

neesošs ceļš

Rudņeva līgums ar ZTE FC ir spēkā neesošs

魯德涅夫斯與中興足球俱樂部的合約無效


neesošam

neesošs 的與格單數陽性


neesošais

nebūt 的定現在時主動態分詞


neesoši

neesošs 的主格複數陽性


neesoši

neesošs 的副詞性形式


neesoša

neesošs 的屈折：
屬格單數陽性

neesošs 的屈折：
主格單數陰性


neesošas

neesošs 的屈折：
屬格單數陰性

neesošs 的屈折：
主格/賓格複數陰性


neesošu

neesošs 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

neesošs 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


neesošus

neesošs 的賓格複數陽性


neesošiem

neesošs 的與格/工具格複數陽性


neesošos

neesošs 的方位格複數陽性

neesošais 的賓格複數陽性


neesošā

neesošs 的方位格單數陽性/陰性

neesošais 的屈折：
屬格單數陽性

neesošais 的屈折：
主格/呼格單數陰性


neesošām

neesošs 的與格/工具格複數陰性


neesošās

neesošs 的方位格複數陰性

neesošais 的屈折：
屬格單數陰性

neesošais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


nebijis

不曾，不曾是，不曾在；nebūt 的不定過去時主動態分詞

atvērts nebijis Ledus laikmeta centrs

獨一無二的冰天使中心已經開放

mēs dzīvojam vēl nebijušā gadsimtā

我們生活在前所未有的世紀


neesošai

neesošs 的與格單數陰性


nebūšana

源自 nebū(t) (“不，不是，不成為”) + -šana（nebūt 源自 ne- + būt (“是”)）。

nebūt 的動詞性名詞

nebūšana eiro zonā rada papildu administratīvo slogu

不在歐元區會造成額外的行政負擔

krusttēvu būšana vai nebūšana


nebūšanā

nebūšana 的方位格單數


nebūšanu

nebūšana 的賓格/工具格單數


nebūšanas

nebūšana 的屬格單數


nebūšanai

nebūšana 的與格單數


nebijuši

nebijis 的主格複數陽性


nebijusi

nebijis 的主格單數陰性


nebijušu

nebijis 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

nebijis 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


nebijušas

nebijis 的屈折：
屬格單數陰性

nebijis 的屈折：
主格/賓格複數陰性


nebijušiem

nebijis 的與格/工具格複數陽性


nebijušus

nebijis 的賓格複數陽性


nebijuša

nebijis 的屬格單數陽性


nebijušam

nebijis 的與格單數陽性


nebijušos

nebijis 的方位格複數陽性


nebijušai

nebijis 的與格單數陰性


nebijušām

nebijis 的與格/工具格複數陰性


nebijušās

nebijis 的方位格複數陰性

nebijušais 的屈折：
屬格單數陰性

nebijušais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


nebijusī

nebijušais 的主格/呼格單數陰性


nebijušā

nebijis 的方位格單數陽性/陰性


nebijušais

nebūt 的定過去時主動態分詞


neesošajai

neesošais 的與格單數陰性


neesošajiem

neesošais 的與格/工具格複數陽性


neesošajā

neesošais 的方位格單數陽性/陰性


neesošajos

neesošais 的方位格複數陽性


neesošajam

neesošais 的與格單數陽性


neesošajās

neesošais 的方位格複數陰性


neesošajām

neesošais 的與格/工具格複數陰性


neesošie

neesošais 的主格/呼格複數陽性


neesošo

neesošais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

neesošais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


nebijušie

nebijušais 的主格/呼格複數陽性


nebijušajiem

nebijušais 的與格/工具格複數陽性


nebijušajos

nebijušais 的方位格複數陽性


nebijušajā

nebijušais 的方位格單數陽性/陰性


nebijušajām

nebijušais 的與格/工具格複數陰性


nebijušajās

nebijušais 的方位格複數陰性


nebijušo

nebijušais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

nebijušais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


jābūt

žurijai finālā (ir) jābūt īpaši objektīvai


bijis

曾，曾是，曾在；būt 的不定過去時主動態分詞


bijušais

曾；曾是，曾在；būt 的定過去時主動態分詞


bijušo

bijušais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

bijušais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


bijušie

bijušais 的主格/呼格複數陽性


bijusī

bijušais 的主格/呼格單數陰性


bijušajiem

bijušais 的與格/工具格複數陽性


bijušajai

bijušais 的與格單數陰性


bijušajam

bijušais 的與格單數陽性


bijušajām

bijušais 的與格/工具格複數陰性


bijušajās

bijušais 的方位格複數陰性


bijušajā

bijušais 的方位格單數陽性/陰性


bijušajos

bijušais 的方位格複數陽性


bijuši

bijis 的主格複數陽性


bijušus

bijis 的賓格複數陽性


bijušu

bijis 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

bijis 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


bijušiem

bijis 的與格/工具格複數陽性


bijušos

bijis 的方位格複數陽性

bijušais 的賓格複數陽性


bijušai

bijis 的與格單數陰性


bijušas

bijis 的屈折：
屬格單數陰性

bijis 的屈折：
主格/賓格複數陰性


bijusi

bijis 的主格單數陰性


bijušam

bijis 的與格單數陽性


bijuša

bijis 的屬格單數陽性


bijušām

bijis 的與格/工具格複數陰性


bijušās

bijis 的方位格複數陰性

bijušais 的屈折：
屬格單數陰性

bijušais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


bijušā

bijis 的方位格單數陽性/陰性

bijušais 的屬格單數陽性


nenoteiktais

nenoteikt 的定過去時被動態分詞


nenoteikts

未定的，未決定的；nenoteikt 的不定過去時被動態分詞


nenoteikt

未定，未決定；noteikt 的否定形式


nenoteicu

nenoteikt 的第一人稱單數現在時/過去時直陳式


nenoteikšu

nenoteikt 的第一人稱單數將來時直陳式


nenoteiksi

nenoteikt 的第二人稱單數將來時直陳式


nenoteici

nenoteikt 的第二人稱單數過去時直陳式


nenoteica

nenoteikt 的第三人稱單數/複數過去時直陳式


nenoteiks

nenoteikt 的第三人稱單數/複數將來時直陳式


nenoteiksim

nenoteikt 的屈折：
第一人稱複數將來時直陳式

nenoteikt 的屈折：
第一人稱複數命令式


nenoteicām

nenoteikt 的第一人稱複數過去時直陳式


nenoteicāt

nenoteikt 的第二人稱複數過去時直陳式


nenoteiksit

nenoteikt 的第二人稱複數將來時直陳式


nenoteiciet

nenoteikt 的第二人稱複數命令式


nenoteic

nenoteikt 的屈折：
第二人稱/第三人稱單數現在時直陳式

nenoteikt 的屈折：
第三人稱複數現在時直陳式

nenoteikt 的屈折：
第二人稱單數命令式


nenoteiksiet

nenoteikt 的第二人稱複數將來時直陳式


nenoteicam

nenoteikt 的第一人稱複數現在時直陳式


nenoteicam

nenoteikt 的副詞性感知對象現在時主動態分詞


nenoteicat

nenoteikt 的第二人稱複數現在時直陳式


nenoteicot

nenoteikt 的副詞性無屈折現在時主動態分詞


noteicis

noteikt 的不定過去時主動態分詞


nenoteikdams

nenoteikt 的副詞性屈折現在時主動態分詞


nenoteicošs

nenoteikt 的不定現在時主動態分詞


nenoteicams

nenoteikt 的不定現在時被動態分詞


nenoteicis

nenoteikt 的不定過去時主動態分詞


nenoteiktu

nenoteikts 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

nenoteikts 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


noteikušais

noteikt 的定過去時主動態分詞


nenoteicošais

nenoteikt 的定現在時主動態分詞


nenoteicamais

nenoteikt 的定現在時被動態分詞


nenoteikušais

nenoteikt 的定過去時主動態分詞


nenoteikto

nenoteiktais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性


nenoteikta

nenoteikts 的屈折：
屬格單數陽性

nenoteikts 的屈折：
主格單數陰性


nenoteiktas

nenoteikts 的屈折：
屬格單數陰性

nenoteikts 的屈折：
主格/賓格複數陰性


nenoteiktās

nenoteiktais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


noteikušu

noteicis 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

noteicis 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


noteikušiem

noteicis 的與格/工具格複數陽性


noteikušas

noteicis 的屈折：
屬格單數陰性

noteicis 的屈折：
主格/賓格複數陰性


noteikušām

noteicis 的與格/工具格複數陰性


noteikušās

noteicis 的方位格複數陰性

noteikušais 的屈折：
屬格單數陰性

noteikušais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


noteikušo

noteikušais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

noteikušais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


noteikušos

noteicis 的方位格複數陽性


noteikušajiem

noteikušais 的與格/工具格複數陽性


noteikušā

noteicis 的方位格單數陽性/陰性


noteikušajām

noteikušais 的與格/工具格複數陰性


noteikušajā

noteikušais 的方位格單數陽性/陰性


nenoteicoša

nenoteicošs 的屈折：
屬格單數陽性

nenoteicošs 的屈折：
主格單數陰性


nenoteicošas

nenoteicošs 的屈折：
屬格單數陰性

nenoteicošs 的屈折：
主格/賓格複數陰性


nenoteicošām

nenoteicošs 的與格/工具格複數陰性


nenoteicošu

nenoteicošs 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

nenoteicošs 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


nenoteicošiem

nenoteicošs 的與格/工具格複數陽性


nenoteicošā

nenoteicošs 的方位格單數陽性/陰性

nenoteicošais 的屈折：
主格/呼格單數陰性


nenoteicošo

nenoteicošais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

nenoteicošais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


nenoteicošās

nenoteicošais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


nenoteicamas

nenoteicams 的屈折：
主格/賓格複數陰性


nenoteicamu

nenoteicams 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

nenoteicams 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


nenoteicamo

nenoteicamais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性


nenoteikušās

nenoteikušais 的屈折：
主格/呼格/賓格複數陰性


nenoteikušas

nenoteicis 的屈折：
屬格單數陰性

nenoteicis 的屈折：
主格/賓格複數陰性


nenoteikušu

nenoteicis 的屈折：
賓格/工具格單數陽性/陰性

nenoteicis 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


nenoteikušo

nenoteikušais 的屈折：
呼格/賓格/工具格單數陽性/陰性

nenoteikušais 的屈折：
屬格複數陽性/陰性


Ziemeļīriju

Ziemeļīrija 的賓格/工具格單數


Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 的賓格/工具格單數


Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 的屬格單數


Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 的與格單數


Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 的方位格單數


Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karaliste

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 的呼格單數