ספר

多半借自阿卡德語 𒅆𒅁𒀸 (šiprum，“消息，报告”)。对比亞拉姆語 סִפְרָא (sip̄rā，“书”)和阿拉伯語 سِفْر (sifr，“书”)。

séfer (romanization)
סְפָרִים (indefinite plural)
סֵפֶר־
סִפְרֵי־


ספר

对比烏加里特語 𐎒𐎔𐎗 (spr /sapara/，“数，计；诵”)、𐎒𐎔𐎗 (spr，“数字”)、𐎎𐎒𐎔𐎗 (mspr，“诵读，故事，谈话”)、吉茲語 ሰፈረ (säfärä，“测量”)、阿姆哈拉語 ሰፈረ (säffärä，“测量，数”)。


ספר

סיפר單字 之短寫法。


שטן

源自一个与敌对或谴责之意有关的词干。对比阿拉伯語 شَيْطَان (šayṭān)、亞拉姆語 סָטָנָא、吉茲語 ሰይጣን (säyṭan)和古典敘利亞語 ܣܛܢܐ (sāṭānā)。

śāṭān (romanization)
שְׂטָנִים (indefinite plural)


לויתן

לִוְיָה (livyá，“花环，花圈”) + ־תָּן (-tan，施事格后缀)构成复合词，意为“扭曲之物”。

livyatán (romanization)
לווייתנים \ לִוְיָתָנִים (indefinite plural)

לווייתן單字 之短寫法


אבעבועה

'ava'bu'a (romanization)
אֲבַעְבּוּעוֹת (indefinite plural)
אֲבַעְבּוּעַת־
אֲבַעְבּוּעוֹת־


אבץ

由艾利澤·本-耶胡達造出，基于亞拉姆語 אבצא (“锡”)和阿拉伯語 بَيَّضَ (bayyaḍa，“给...镀锡”)，他认为希伯来语已经有בְּדִיל (b'dil，“锡”)一词，因此此词根可用于其他金属。


אבק

avák (romanization)
אֲבָקִים (indefinite plural)
אֲבַק־

יִתֵּן יְהוָה אֶת־מְטַר אַרְצְךָ אָבָק וְעָפָר מִן־הַשָּׁמַיִם יֵרֵד עָלֶיךָ עַד הִשָּׁמְדָךְ׃

The LORD will turn the rain of your country into dust and powder; it will come down from the skies until you are destroyed.


אבק

היה יכול להעביר הציצית מן הטלית דרך האבק אחר עשייתן
（請為本引文添加中文翻譯）


מסיבת עיתונאים

源自מסיבת (m'sibát-，“...的聚会”) + עיתונאים (itona'ím，“记者”)，而字面意思为“记者聚会”。

m'sibát-itona'ím (romanization)
מסיבות עיתונאים \ מְסִבוֹת עִתּוֹנָאִים (indefinite plural)
מסיבת עיתונאי־
מסיבות עיתונאי־

ראש הממשלה קיים מסיבת עיתונאים.

首相举行了一场新闻发布会。


לווייתן

可能是由לִוְיָה (livyá，“花圈，花环”) + ־תָּן (-tan，施事格后缀)构成的复合词，意为“扭曲之物”。无论如何，很可能与词干希伯來語 לוה (“转，扭”)有关。亦可能与烏加里特語 𐎍𐎚𐎐 (ltn)有关。


קטן

对比吉茲語 ቀጢን (ḳäṭin)。

katán (romanization)
קְטַנָּה (feminine)
קְטַנִּים (masculine plural)
קְטַנּוֹת (feminine plural)


ליתיום

最终源自新拉丁語 lithium。


תודה רבה

源自תּוֹדָה (todá，“謝謝，感謝”) + רַבָּה (rabá，“許多”)；字面意思是「許多感謝」。


הודה

הוֹדוּ לַיהוָה כִּי־טוֹב כִּי לְעוֹלָם חַסְדּוֹ׃

你們要稱謝耶和華，因他本為善。他的慈愛永遠長存。

hodú laYHVH ki-tóv kí l'olám khasdó.
hōḏū laYHWH kī-ṭōḇ kī ləʿōlām ḥasdō.

אֵלִי אַתָּה וְאוֹדֶךָּ אֱלֹהַי אֲרוֹמְמֶךָּ׃

你是我的神，我要稱謝你。你是我的神，我要尊崇你。

'elí 'atá v'odéka 'eloháy 'arom'méka.
ʾēlī ʾattā wəʾōḏékkā ʾĕlōhay ʾărōməmékkā.


אתה

源自原始閃米特語 *ʔanta。

你，汝 (第二人稱單數陽性代詞)


אני

源自原始閃米特語 *ʔanāku，源自原始亞非語 *ˀanāku。與亞拉姆語 אֲנָא (ʾănā)、阿拉伯語 أَنَا (ʔanā)同源。

我 (第一人稱主格單數代詞)

אני הרגתי את מופסה!


מימן

詞根
 מ־י־ם
源自詞根 מ־י־ם (m-y-m)，主要與מים (máyim，“水”)有關。

meimán (romanization)
מֵימָנִים (indefinite plural)


מימן

詞根
 י־מ־ן
源自詞根 י־מ־ן (y-m-n)，與ימין (yamín，“右手，右邊”)有關。

מיומן單字 之短寫法


אבנן

源自אֶבֶן (éven，“石頭”) + ־ן (-n)。


אבן

源自原始閃米特語 *ʾabn-。

éven (romanization)
אֲבָנִים (indefinite plural)
אַבְנֵי־

紋絲不動的軀體（參見撒母耳記上 25:37）


אבן

源自阿拉伯語 اِبْن (ibn)。


אבן משחזת

éven mashkhézet (romanization)
אַבְנֵי מַשְׁחֶזֶת (indefinite plural)


אבן יקרה

éven y'kará (romanization)
אֲבָנִים יְקָרוׄת (indefinite plural)


אבן הראשה

éven haroshá (romanization)
אַבְנֵי הָראשָׁה (indefinite plural)


חכם

对比阿拉伯語 حَكِيم (ḥakīm)、亞拉姆語 חַכִּים (ḥakkīm)。

khakhám (romanization)
חֲכָמָה (feminine)
חֲכָמִים (masculine plural)
חֲכָמוֹת (feminine plural)


חכם

khakhám (romanization)
חֲכָמִים (indefinite plural)


יקר

源自原始閃米特語 *waqar- (“沉重；结满果实的树；光荣或具有重要价值”)，源自原始亞非語 *waqar-；對比埃及語 jqr (“优秀的，值得的”)、阿拉伯語 وَقارْ (waqār，“尊嚴；清醒”)。

yakár (romanization)
יְקָרָה (feminine)
יְקָרִים (masculine plural)
יְקָרוֹת (feminine plural)

.היה שלום אמיל יקר


בור

bór (romanization)
בּוֹרוֹת (indefinite plural)


בור

búr (romanization)
בּוּרִים (indefinite plural)


בור

búr (romanization)
בּוּרָה (feminine)
בּוּרִים (masculine plural)
בּוּרוֹת (feminine plural)


פחמן

源自פֶּחָם (pekhám，“煤炭”) + ־ן (-n)。

pakhmán (romanization)
פַּחְמָנִים (indefinite plural)
פַּחְמַן־


פחם

对比阿拉伯語 فَحْم (faḥm)。

pekhám (romanization)
פֶּחָמִים (indefinite plural)


חנקן

由艾利澤·本-耶胡達造出，最初作*אב־חנק，後來由 Yechiel Michal Pinkes 修改為現行寫法。其名稱來源於氮氣能使火熄滅，也就是使其不燃燒的現象；因此本詞可能是仿譯自其他語言，如法語 azote。


חמצן

源自ח־מ־ץ (kh-m-ts，組成與酸有關的詞) + ־ן (-n)，仿譯自法語 oxygène，源自古希臘語 ὀξύς (oxús，“尖的；酸性的”) + γένος (génos，“誕生，產生”)。


מי

מַיִם (máyim) 的複數結構態變形。


פלואור

源自德語 Fluor (“氟”)。


מגנזיום

源自新拉丁語 magnēsium，源自Magnēsia (“马格尼西亚”，色薩利一地區名) + -ium。


ארגון

借自阿卡德語 𒋠𒍝𒆳𒋛𒀀 (argamannu)。


ארגון

irgún (romanization)
אִרְגּוּנִים (indefinite plural)


מתכת

matékhet (romanization)
מַתָּכוֹת (indefinite plural)
מַתֶּכֶת־
מַתְּכוֹת־


נחושת

对比阿拉伯語 نُحَاس (nuḥās，“銅”)。

n'khóshet (romanization)
נחושת \ נְחֹשֶׁת־

銅 黃銅、青銅或其他銅的合金

וּמִצְחַת נְחֹשֶׁת עַל־רַגְלָיו וְכִידוֹן נְחֹשֶׁת בֵּין כְּתֵפָיו׃

腿上有銅護膝，兩肩之中背負銅戟。

U-mitsḥát n'ḥóshet ʿal ragláv v-khidón n'ḥóshet bein k'tefáv.

יְרוּשָׁלַיִם שֶׁל זָהָב וְשֶׁל נְחֹשֶׁת וְשֶׁל אוֹר; הֲלֹא לְכָל שִׁירַיִךְ אֲנִי כִּנּוֹר

金與銅交相輝映的耶路撒冷啊，在你演奏的樂曲中，我是否是裡面的那把小提琴？

Yerushaláyim shel zaháv v-shel n'ḥóshet v-shel or; haló l-khol shiráyikh ani kinnor.

1967，拿俄米·舍莫尔 （作曲作詞）, “ירושלים של זהב [金色的耶路撒冷]”, in שירי נעמי שמר [拿俄米·舍莫尔歌曲集]，演出者 舒麗·納坦, 耶路撒冷, →OCLC:


אורניום

源自英語 uranium及其他語言中的同源詞。


כסף

对比阿卡德語 kaspum。

késef (romanization)
כְּסָפִים (indefinite plural)
כֶּסֶף־
כַּסְפֵּי־


זהב

中閃米特語支詞彙。與阿拉伯語 ذَهَب (ḏahab)、古典敘利亞語 ܕܗܒܐ (dahbā’)同源。

וַיְהִי כַּאֲשֶׁר כִּלּוּ הַגְּמַלִּים לִשְׁתּוֹת וַיִּקַּח הָאִישׁ נֶזֶם זָהָב בֶּקַע מִשְׁקָלוֹ וּשְׁנֵי צְמִידִים עַל־יָדֶיהָ עֲשָׂרָה זָהָב מִשְׁקָלָם׃

駱駝喝足了，那人就拿一個金環，重半舍客勒；兩個金鐲，重十舍客勒，給了那女子。

Va-yhí ka'ashér killú hag-gmallím lishtót va-yiqqáḥ ha-ish nézem zahav béqaʿ mishqaló u-shnei ts'midím ʿal yadéha ʿasara zahav mishqalám.

金與銅交相輝映的耶路撒冷啊，在你演奏的樂曲中，我是否是裡面的那把小提琴？

הַנֶּחֱמָדִים מִזָּהָב וּמִפַּז רָב וּמְתוּקִים מִדְּבַשׁ וְנֹפֶת צוּפִים׃

都比金子可羨慕，且比極多的精金可羨慕；比蜜甘甜，且比蜂房下滴的蜜甘甜。

Ha-neḥemadím miz-zaháv u-mi-paz rav; u-m'tuqím mi-dvash v-nófet tsufím.


פז

paz (romanization)
פַּזִּים (indefinite plural)
פַּז־

שׁוֹקָיו עַמּוּדֵי שֵׁשׁ מְיֻסָּדִים עַל־אַדְנֵי־פָז מַרְאֵהוּ כַּלְּבָנוֹן בָּחוּר כָּאֲרָזִים׃

他的腿好像白玉石柱，安在精金座上；他的形狀如利巴嫩，且佳美如香柏樹。

Shoqáv ʿammúdei shesh, m'yussadím ʿal ádnei paz; mar'éhu ka-Lvanón, baḥúr ka-arazím.


תפוז

תַּפּוּחַ (tapúakh，“蘋果”) + זָהָב (zahav，“金”) 組成的混成詞。由辭書學家艾薩克·阿維內里造出。

tapúz (romanization)
תַּפּוּזִים (indefinite plural)
תַּפּוּזֵי־


תפוח

詞根
 ת־פ־ח
與阿拉伯語 تُفَّاح (tuffāḥ)、烏加里特語 𐎚𐎔𐎈 (tpḥ)有關；不見於亞拉姆語。有說法認為來自詞根נ־פ־ח (n-p-ḥ，“聞，嗅”)或ת־פ־ה (t-p-ḥ，“有圓的形狀”)。

tapúakh (romanization)
תַּפּוּחִים (indefinite plural)
תַּפּוּחַ־

כְּתַפּוּחַ בַּעֲצֵי הַיַּעַר כֵּן דּוֹדִי בֵּין הַבָּנִים

我的良人在男子中，如同蘋果樹在樹林中。

kətappúaḥ ba'atsḗ hayyá'ar ken dodí bēn habbaním


תפוח עץ

tapúach étz (romanization)
תַּפּוּחֵי עֵץ (indefinite plural)


עץ

源自原始閃米特語 *ʕiṣ́-。與עֵצָה ('etsá)有關。

ʿēṣ/ʿetz (romanization)
עֵצִים (indefinite plural)
עֵץ־
עֲצֵי־

硬幣上印有圖案的一面（與印有面值的一面相對）


בול עץ

בּוּל (bul) + עֵץ ('éts，“樹，木頭”)


בול

búl (romanization)
בּוּלִים (indefinite plural)
בּוּל־


אים

איום單字 之短寫法。


ער

'ér (romanization)
עֵרָה (feminine)
עֵרִים (masculine plural)
עֵרוֹת (feminine plural)


ער

'ár (romanization)
עָרִים (indefinite plural)
עַר־
עֲרֵי־


דו

最终源自拉丁語 duo。

דו משמעי (du-mashma'í，“模棱兩可的”)

דו מיני (du-miní，“雙性的”)

דו קומתי (du-kumatí，“雙層的”)

דו צדדי (du-tzdadí，“兩側的；雙邊的”)


דו

大調音階中第一個音的唱名，代表音符C


קומה

komá (romanization)
קוֹמוֹת (indefinite plural)
קוֹמַת־


מיני

mini (romanization)
מִינִית (feminine)
מִינִים (masculine plural)
מִינִיִּים (masculine plural)
מִינִיּוֹת (feminine plural)


בצר

源自詞根 בצר（BṢR），意為“強化的；防禦的”。

וְשִׁית־עַל־עָפָר בָּצֶר וּכְצוּר נְחָלִים אוֹפִיר׃

要將你的珍寶丟在塵土裡，將俄斐的黃金丟在溪河石頭之間。

V-shit ʿal ʿafár bátser u-kh-tsur n'ḥalím ofir.


כתם

kétem (romanization)
כְּתָמִים (indefinite plural)
כִּתְמֵי־

לֹא־תְסֻלֶּה בְּכֶתֶם אוֹפִיר, בְּשֹׁהַם יָקָר וְסַפִּיר.

俄斐金，和貴重的紅瑪瑙，並藍寶石，不足與較量。

lo-təsullé bəchétem ofír, bəšóham yaqár vəsappír.


כתם

katóm (romanization)
כְּתֻמָּה (feminine)
כְּתֻמִּים (masculine plural)
כְּתֻמּוֹת (feminine plural)

כתום ('katóm，“橙色的”)單字 之短寫法。


כתום

katóm (romanization)
כתומה \ כְּתֻמָּה (feminine)
כתומים \ כְּתֻמִּים (masculine plural)
כתומות \ כְּתֻמּוֹת (feminine plural)


תלת

源自亞拉姆語 תלת，與希伯來語 שָׁלוֹשׁ (shalósh，“三”)同源。

תלת אופן (t'lat-ofán，“三輪車”)

תלת קומתי (t'lat-komatí，“三層的”)

תלת ממד (t'lat-memád，“三維的”)


צד

可能與阿拉伯語 ضد (ḍadd)有關。

tsád (romanization)
צְדָדִים (indefinite plural)
צַד־
צִדֵּי־

מצד אחד, […]; מצד שני\אחר, […]

mitsád ekhád, […] ; mitsád shení/akhér, […]

תסתכל על הצד החיובי.


צד

tsad (romanization)
לָצוּד
יָצוּד
צוּד (imperative)


ציד

对比阿拉伯語 صَيْد (ṣayd)、古典敘利亞語 ܨܝܕܐ。

tsayád (romanization)
צַיָּדִים (indefinite plural)
צַיָּדֵי־
צַיֶּדֶת (feminine)


ציד

对比阿拉伯語 صَيْد (ṣayd)、古典敘利亞語 ܨܝܕܐ。

tsáyid (romanization)
צֵידִים (indefinite plural)
צֵידֵי־


משמעות

最终源自詞根ש־מ־ע (sh-m-`)。

mashma'út (romanization)
משמעויות \ מַשְׁמָעֻיּוֹת (indefinite plural)
מַשְׁמָעוּת־
משמעויות \ מַשְׁמָעֻיּוֹת־

מה המשמעות של זה?


מין

min (romanization)
מִינִים (indefinite plural)
מִין־
מִינֵי־


שניים

源自原始閃米特語 *ṯin-。

sh'náyim (romanization)
שְׁנַיִם
שְׁנֵי
שְׁתַּייִם (feminine)

在現代希伯來語中，2 這個數字與 3-10 不同，直接跟在名詞前面修飾時，必須用附屬形שְׁנֵי和שְׁתֵּי（不管名詞是否使用限定形式）：שְׁנֵי סְפָרִים ― sh'néi s'farím ― 兩本書 שְׁתֵּי נָשִׁים ― shtéi nashím ― 兩個女人 שְׁנֵי הַסְּפָרִים ― sh'néi has'farím ― 那兩本書 שְׁתֵּי הַנָּשִׁים ― shtéi hanashím ― 那兩個女人

不過對於以 2 結尾但更大的數字（如 22）來說就無效了：עֶשְׂרִים וּשְׁנַיִם סְפָרִים ― 'esrím ush'náyim s'farím ― 二十二本書 עֶשְׂרִים וּשְׁנַיִם הַסְּפָרִים ― 'esrím ush'náyim has'farím ― 那二十二本書


שתי

שניים \ שְׁנַיִם 的陰性結構態


שנים

שָׁנָה 的複數不定變形


שנים

שניים單字 之短寫法。


שנים

שיניים單字 之短寫法：שֵׁן 的複數不定變形


שן

源自原始閃米特語 *šinn-。與阿拉伯語 سِنّ (sinn)、阿卡德語 𒅗 (šinnum)、亞拉姆語 שנא (šinā’)、吉茲語 ስን (sən)同源。

shén (romanization)
שיניים \ שִׁנַּיִם (indefinite plural)
שֵׁן־
שיני \ שִׁנֵּי־


משחת שיניים

mishchát shináyim (romanization)
מִשְׁחוֹת שִׁנַּיִם (indefinite plural)


גלגל שיניים

源自גַּלְגַּל m (gálgal) + שֵׁן f (shén)。

galgál shináyim (romanization)
גלגלי שיניים \ גַּלְגַּלֵּי שִׁנַּיִם (indefinite plural)


גלגל שנים

גלגל שיניים單字 之短寫法。


חרוץ

וַתִּבֶן צֹר מָצוֹר לָהּ וַתִּצְבָּר־כֶּסֶף כֶּעָפָר וְחָרוּץ כְּטִיט חוּצוֹת׃

推羅為自己修築保障，積蓄銀子如塵沙，堆起精金如街上的泥土。

Va-tíven Tsor matsór lah; va-titsbor késef ke-ʿafar v-ḥarutz k'ṭiṭ ḥutsot.


שנבוב

שֵׁן (shén，“牙齒”) + אַבּוּב (abúv，“管道”) 組成的混成詞。


שן בינה

源自שֵׁן f (shén，“牙齒”) + בִּינָה f (biná，“智慧；理解”)。

shen biná (romanization)
שיני בינה \ שִׁנֵּי בִּינָה (indefinite plural)


שנית

שֵׁנִי (shení) 的陰性單數


שני

שניים \ שְׁנַיִם 的陽性結構態


שני

shení (romanization)
שנייה \ שְׁנִיָּה (feminine)
שֵׁנִית (feminine)
שְׁנִיִּים (masculine plural)
שְׁנִיּוֹת (feminine plural)


אמריציום

ה„שעון“ תוכנן והוכן במחלקה להנדפסה גרעינית בטכניון ומכיל שלושה חומרים רדיואקטיביים השונים בקצב ההתפרקות שלהם: הראשון אמריציום־241, המתפרק ומתמעט למחצית הכמות לאחר 458 שנה; השני — פחמן המתמעט למחצית הכמות כעבור 5,680 שנה; והשלישי — ניאוביום־94 המתמעט למחצית כמותו לאחר 20,000 שנה.

这个“时钟”是由以色列理工学院核工程系设计和制造的，包含三种具有不同衰变率的放射性材料：第一种——镅-241，半衰期为458年；第二种——碳，半衰期为5680年；第三种——铌-94，半衰期为2万年。

1980年June23日，“שעון גרעיני“ הוטמן באבן־הפינה למכון קנדה להנדסה גרעינית בטכניון„ [加拿大核工程研究所的基石上刻有以色列理工学院所造的“核钟”]”, in Davar:


שתיים

שְׁתַּיִם是希伯来语中少有的词首带辅音连缀的词语。因此在前加定冠词הַ־ (ha-)时，שׁ不双写：הַשְׁתַּיִם (hashtáyim)。

שניים \ שְׁנַיִם 的陰性


שתים

שתיים單字 之短寫法。


גלגל

源自詞根 ג־ל־ג־ל 。

galgál (romanization)
גַּלְגַּלִּים (indefinite plural)
גַּלְגַּל־
גַּלְגַּלֵּי־


גלגל

源自詞根 ג־ל־ג־ל 。


גלגל

源自詞根 ג־ל־ג־ל 。

גילגל單字 之短寫法。


גלגל הצלה

源自גַּלְגַּל m (galgál) + הַצָּלָה f (hatsalá)。

galgál hatsalá (romanization)
גַּלְגַּלֵי הַצָּלָה (indefinite plural)


כיסא

源自阿卡德語 𒄑𒄖𒍝 (kussûm)。

kisé (romanization)
כיסאות \ כִּסְּאוֹת (indefinite plural)

כשמנסחי חוק הלאום כתבו כי ״מדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי״, ו״מימוש הזכות להגדרה עצמית לאומית במדינת ישראל ייחודי לעם היהודי״, אף אחד לא נפל מהכסא.

当国家法律的起草人写道：“以色列国是犹太人民的民族国家”，“在以色列国实现民族自决权是犹太人民特有的”时，没有人从椅子上摔下来[即：感到惊讶]。

2019年July10日，Meron Rapoport，“ההיסטוריון שמגלה: אבות הציונות רצו מדינה רב לאומית”, in Local Call:


פתוח

形容詞為פתח (patákh，“打開”)的被動分詞；名詞則來自פיתח (pitéakh，“發展”)。二者均源自詞根פ־ת־ח (p-t-ḥ)。

patúakh (romanization)
פְּתוּחָה (feminine)
פְּתוּחִים (masculine plural)
פְּתוּחוֹת (feminine plural)

הדלת פתוחה.

נכנסים דרך החלונות הפתוחים.


פתוח

פיתוח單字 之短寫法。


פתח

源自原始閃米特語 *pataḥ- (“打開”)。與阿卡德語 𒉿𒌅𒌑𒌝 (petûm)、阿拉伯語 فَتَحَ (fataḥa)同源。

patákh (romanization)
יִפְתַּח
פָּתוּחַ
נִפְתַּח (passive)

היא פתחה את הדלת.

באיזה שעה פותחים מחר?

פותחים חקירה.


פתח

פיתח單字 之短寫法。


פתח

與阿卡德語 𒁉𒌈 (pītum)、阿拉伯語 فَتْح (fatḥ)同源。附加符號之義仿譯自阿拉伯語 فَتْحَة (fatḥa)。

pétakh, pɛ́ṯaḥ (romanization)
פתחים (indefinite plural)
פתח־
פתחי־


פתח

希伯來語附加符號 (ִ◌ַ)


סגור

סָגַר (sagár，“關閉”)的被動分詞。

sagúr (romanization)
סְגוּרָה (feminine)
סְגוּרִים (masculine plural)
סְגוּרוֹת (feminine plural)


סגור

סָגַר (sagár，“關閉”)的被動分詞。

אֶפְגְּשֵׁם כְּדֹב שַׁכּוּל וְאֶקְרַע סְגוֹר לִבָּם וְאֹכְלֵם שָׁם כְּלָבִיא חַיַּת הַשָּׂדֶה תְּבַקְּעֵם׃

我遇見他們必像丟崽子的母熊，撕裂他們的心膜，在那裡我必像母獅吞吃他們；野獸必撕裂他們。

Ef'g'shém k-dóv shakúl, v-eqráʿ s'gor libám; v-okhlám sham k-laví; ḥayyat has-sadéh tivaqqʿem.

לֹא־יֻתַּן סְגוֹר תַּחְתֶּיהָ וְלֹא יִשָּׁקֵל כֶּסֶף מְחִירָהּ׃

智慧非用黃金可得，也不能平白銀為他的價值。

Lo yután s'gor taḥtéha; v-lo yishaqél késef m'ḥirah.


סגר

sagár (romanization)
לסגור \ לִסְגֹּר
יסגור \ יִסְגֹּר
סָגוּר
נִסְגַּר (passive)

本詞在同一個意思上可以有兩種表達，一是“物體被關閉”（如“商店十點鐘關門”），二是“人關閉物體”（如“他們十點鐘關店”）。希伯來語中，סָגַר只用於後者（“סוגרים את החנות בשעה עשר”），前者則用其被動態נִסְגַּר (nisgár)（“החנות נסגרת בשעה עשר”）。


סגר

séger (romanization)
סְגָרִים (indefinite plural)
סֶגֶר־
סִגְרֵי־

המדינה תכנס לסגר ביום ראשון.

該國週日將進入封鎖狀態。


נעל

对比阿拉伯語 نَعْل (naʕl)、古典敘利亞語 ܢܥܠܐ (naʿlā)。

ná'al (romanization)
נעליים \ נַעֲלַיִם
נְעָלִים (indefinite plural)


נעל

na'ál (romanization)
נָעוּל
נִנְעַל (passive)


חד

源自亞拉姆語 חד，與希伯來語 אֶחָד (eẖád，“一”)同源。

חד משמעי (ẖad-mashma'í，“明確的，不含糊的”)

חד הורי (ẖad-horí，“單親的”)

חד פעמי (ẖad-p'amí，“一次的，一次性的”)

חד צדדי (ẖad-tzdadí，“一側的，單邊的”)


חד

对比阿拉伯語 حاد (ḥādd，“尖的”)、古典亞美尼亞語 խադ (xad，“劍”)。

ḥad (romanization)
חַדָּה (feminine)
חַדִּים (masculine plural)
חַדּוֹת (feminine plural)

הוא היה חד בדבריו.

כאב חד


הורה

horé (romanization)
הוֹרִים (indefinite plural)
הוֹרֵי־
הוֹרָה (feminine)


הורה

horá (romanization)
הוֹרוֹת (indefinite plural)
הוֹרוֹת־
הוֹרֶה (masculine)


הורה

最终源自希臘語 χορός (chorós)。


אמא

借自亞拉姆語 אִמָּא (ʾimmā)。

ímma (romanization)
אמהות (indefinite plural)
אבא (masculine)


רב

詞根
 ר־ב־ה
源自詞根ר־ב־ה (r-b-h)。

ráv (romanization)
רַבָּה (feminine)
רַבִּים (masculine plural)
רַבּוֹת (feminine plural)

(許多，眾多)： 常被用作限定詞。
(足夠)： 一般不帶人稱主語，因此傳統上被分類作副詞。


רב

詞根
 ר־ב־ה
源自詞根ר־ב־ה (r-b-h)。

ráv (romanization)
רַבָּנִים (indefinite plural)
רַבָּה (feminine)


רב

詞根
 ר־ב־ה
源自詞根ר־ב־ה (r-b-h)。

רב־פעלים

有许多获得认可的优秀作品

רב־חקלאות

רב־סנפירים

רב־מכר


רב

詞根
 ר־ב־ה
源自詞根ר־ב־ה (r-b-h)。


רב

源自詞根ר־י־ב \ ר־ב (r-y-b / r-b)。


רב

源自詞根ר־ב־ב (r-b-b)。

ráv (romanization)
רַבִּים (indefinite plural)


רב

源自詞根ר־ב־ב (r-b-b)。


נאבק

可能與阿拉伯語 أَبَقَ (ʔabaqa，“逃跑”)有關。

וַיִּוָּתֵר יַעֲקֹב לְבַדּוֹ וַיֵּאָבֵק אִישׁ עִמּוֹ עַד עֲלוֹת הַשָּׁחַר׃

只剩下雅各一人；有一個人來和他摔跤，直到黎明。


רבי

רַב (ráv，“拉比；大師”) + ־י (-i，“我的”)


אם

源自原始閃米特語 *ʔimm-。

em (romanization)
אימהות \ אִמָּהוֹת (indefinite plural)
אֵם־
אָב (masculine)

וַתֵּלֶךְ הָעַלְמָה וַתִּקְרָא אֶת אֵם הַיָּלֶד

童女就去叫了孩子的母親來。


אם

源自原始閃米特語 *šim。

אם תצליחי או לא נהיה איתך.

无论您f是否成功，我们都会与您同在。

אִם אַתָּה רוֹצֶה, אֲנִי אוּכַל לָבוֹא מָחָר.

如果你需要的話，我明天也能來。


אמנון

源自אֵם (em，“母親”) + נוּן (nun，“魚”)。


מושט

源自阿拉伯語 مُشْط (mušṭ，字面意思是“梳子”)，指其尾部的形狀。

musht (romanization)
מוּשְׁטִים (indefinite plural)


נון

借自亞拉姆語 נוּנָא (nūnā，“魚”)，可能源自阿卡德語 𒄩 (nūnum)，可能源自蘇美爾語。

nun (romanization)
נונין (indefinite plural)


שפמנון

詞根
 שׂ־פ־ם
שפם (safám，“鬍子”) + נון (nun，“魚”) 組成的混成詞。


דיונון

源自דיו (“墨水”) + נון (“魚”)。

dyonún (romanization)
דיוֹנוּנִים (indefinite plural)


תמנון

源自亞拉姆語 תְּמַנְיָא (tmanya，“八”) + נון (nun，“魚”)。

tmanún (romanization)
תְּמָנוּנִים (indefinite plural)
תְּמָנוּן־
תְּמָנוּנֵי־


שפם

safám (romanization)
שְׂפָמִים (indefinite plural)
שְׂפָמוֹת (indefinite plural)
שְׂפַם־


דיו

对比亞拉姆語 דְּיוּתָא (dyōṯā)、古典敘利亞語 ܕܝܘܬܐ (dyōṯā)、阿拉伯語 دَوَاة (dawāh)。

dyó (romanization)
דְּיוֹאוֹת (indefinite plural)
דְּיוֹ־
דְּיוֹאֵי־

וַיֹּאמֶר לָהֶם בָּרוּךְ מִפִּיו יִקְרָא אֵלַי אֵת כָּל־הַדְּבָרִים הָאֵלֶּה וַאֲנִי כֹּתֵב עַל־הַסֵּפֶר בַּדְּיוֹ׃

巴錄回答說，他用口向我說這一切話，我就用筆墨寫在書上。

vayómer lahém barúkh mipív yikrá 'eláy 'ét kol-had'varím ha'éle va'aní kotév 'al-haséfer bad'yó.
wayyṓmer lāhem bārūḵ mippīw yiqrā ʾēlay ʾēṯ kol-haddəḇārīm hāʾḗlle waʾănī kōṯēḇ ʿal-hassḗp̄er baddəyō.


דיותא

源自亞拉姆語 דְּיוּתָא (dyōṯā)。


שפה

源自原始閃米特語 *śapat- (“嘴脣”)。对比阿卡德語 𒅻 (šaptum)、古典敘利亞語 ܣܶܦ݂ܬ݁ܳܐ (sep̄ṯā)、烏加里特語 𐎌𐎔𐎚 (špt)、阿拉伯語 شَفَة (šafa)。

safá (romanization)
שפתיים \ שְׂפָתַיִם
שָׂפוֹת (indefinite plural)
שְׂפַת־

複數形式 שָׂפוֹת 用於語言義項，雙數形式 שְׂפָתַיִם 用於嘴脣義項。


שפת תכנות

s'fat tikh'nut (romanization)
שְׂפוֹת תִּכְנוּת (indefinite plural)


שפת

שָׂפָה (safá) 的單數結構態變形。


נערה

对比烏加里特語 𐎐𐎓𐎗𐎚 (nʿrt，“女僕”)。

na'ará (romanization)
נערות (indefinite plural)
נער (masculine)

處於“過渡年齡”（一般指12-13歲）的女孩，能行成人禮，但不能結婚

17歲以下的女孩，不能結婚


עלמה

עֶלֶם ('élem)的陰性形。

העלמה לוי


עלמה

עֶלֶם ('élem)的陰性形。


ילדה

yaldá (romanization)
יְלָדוֹת (indefinite plural)
יֶלֶד (masculine)

女人：可能帶恭維或冒犯義


ילדה

יָלַד (yalád) 的第三人稱陰性單數過去時（後綴變位）：（她/牠）生下，產下

בְּטֶרֶם תָּחִיל יָלָדָה


בתולה

对比阿拉伯語 بَتُول (batūl)。

betulá (romanization)
בְּתוּלוֹת (indefinite plural)
בְּתוּלַת־
בְּתוּלוֹת־
בָּתוּל (masculine)


בתולה

对比阿拉伯語 بَتُول (batūl)。


בתולים

בָּתוּל 的複數不定變形


לשון

源自原始閃米特語 *lišān-。

lashón (romanization)
לְשׁוֹנוֹת (indefinite plural)
לְשׁוֹן־
לְשׁוֹנוֹת־


בלשנות

בַּלְשָׁן (balshán) + ־וּת (-út)


מטבע לשון

matbea' lashon (romanization)
מַטְבְּעוֹת לָשׁוֹן (indefinite plural)


מטבע

matbéa' (romanization)
מַטְבְּעוֹת (indefinite plural)


מטבע חוץ

מַטְבֵּעַ m (matbéa，“貨幣”) + חוּץ (khuts，“外面”)


חוץ

外面，常帶附屬形ל־ (l'-)


בחוץ

אַתֶּם רוֹצִים לֶאֱכֹל בִּפְנִים אוֹ בַּחוּץ?

你們是要在裡面還是在外面吃？


אידיש

源自意第緒語 אידיש (idish，“猶太的；意第緒語的”)，ייִדיש (yidish)的變體。


ילד

对比阿拉伯語 وَلَد (walad，“孩子，小孩”)、وَلَدَ (walada，“生下，產下”)、吉茲語 ወልድ (wäld，“孩子，小孩”)。

yéled (romanization)
יְלָדִים (indefinite plural)
יֶלֶד־
יַלְדֵי־
יַלְדָּה (feminine)

在現代希伯來語口語中，複數 יְלָדִים 用於指“混合或未指定性別的”小孩，而 בָּנִים 特指男孩。

（男性）小孩，孩子；男孩

כמה ילדים יש לכם?

你家有幾個小孩（m 或 f）？

ילד מהכתה שלי


ילד

和大眾認知一樣，陽性形式罕用。


גן ילדים

詞根
 ג־נ־ן
 י־ל־ד
仿譯自德語 Kindergarten。

gán y'ladím (romanization)
גַּנֵּי־יְלָדִים (indefinite plural)


נולד

源自詞根 י־ל־ד 。

nolád (romanization)
ייוולד \ יִוָּלֵד
יָלַד

הִיא נוֹלְדָה בָּאָרֶץ.

她出生在[以色列]這片土地。


הלך

源自原始閃米特語 *halak-。

halákh (romanization)
לָלֶכֶת
הוֹלֵךְ (present)
יֵלֵךְ
לֵךְ (imperative)

(尤指步行著) 去，走，前往

הָלַכְתִּי לַחֲנוּת לִקְנוֹת כַּמָּה סְפָרִים חֲדָשִׁים.

halákhti lakhanút liknót káma s'farím khadashím.

מָה הוֹלֵךְ כָּאן?

被毀壞到無法再彌補的程度

הָלַךְ לִי הָאוֹטוֹ.


כוכב לכת

kokháv lékhet (romanization)
כּוֹכְבֵי לֶכֶת (indefinite plural)


הליכה

動詞הָלַךְ (halákh)的動作名詞，源自詞根ה־ל־ך (h-l-k)。

halikhá (romanization)
הֲלִיכוֹת (indefinite plural)
הֲלִיכַת־
הֲלִיכוֹת־


מכונית

源自מְכוֹנָה (m'khoná，“機器，機械”) + ־ית (-ít)。

m'khonít (romanization)
מְכוֹנִיוֹת (indefinite plural)
מְכוֹנִית־
מְכוֹנִיוֹת־


מכונה

詞根
 כ־ו־ן
最终源自拉丁語 māchina，源自多利亞希臘語 μᾱχανᾱ́ (mākhanā́，“機器，工具”)。

mekhoná (romanization)
מְכוֹנוֹת (indefinite plural)
מְכוֹנַת־
מְכוֹנוֹת־


מכונת כביסה

源自מְכוֹנָה f (mekhoná) + כְּבִיסָה (kvisá)。

mekhonát kvisá (romanization)
מְכוֹנוֹת כְּבִיסָה (indefinite plural)


כביסה

源自詞根 כ־ב־ס 。

kvisá (romanization)
כְּבִיסוֹת (indefinite plural)
כְּבִיסַת־
כְּבִיסוֹת־

待清洗、正在洗或已經洗好的衣物


מכונת כתיבה

源自מְכוֹנָה f (mekhoná) + כְּתִיבָה f (ktivá)。


כוכב

源自原始閃米特語 *kabkab-。

kokháv (romanization)
כּוֹכָבִים (indefinite plural)
כּוֹכַב־
כּוֹכְבֵי־


כוכב ים

kokháv yám (romanization)
כּוֹכְבֵי יָם (indefinite plural)


כמה

與阿拉伯語 كَمْ (kam)有關。

כמה אנשים גרים שם?

עוד כמה סידורים אתה תקנה?

אכלנו כמה תמרים.

יש פה בעיר כמה אנשים שמדברים עברית.

鎮子裡有一些會說希伯來語的人。

yesh po ba-ír káma anashím she-m'dab'rim ivrít.


כמה

與阿拉伯語 كَمْ (kam)有關。

כמה את אוהבת פיצה?

כמה זה גדול?


כמה

kamáh (romanization)
לכמוה \ לִכְמֹהַּ
כָּמֵהַּ (present)
יִכְמַהּ

אֱלֹהִים אֵלִי אַתָּה אֲשַׁחֲרֶךָּ צָמְאָה לְךָ נַפְשִׁי כָּמַהּ לְךָ בְשָׂרִי בְּאֶרֶץ־צִיָּה וְעָיֵף בְּלִי־מָיִם׃

神啊，你是我的神，我要切切的尋求你；在乾旱疲乏無水之地，我渴想你，我的心切慕你。

'elohím 'elí 'atá 'ashakharéka tsam'á l'khá nafshí kamáh l'khá v'sarí b'érets-tsiyá v'ayéf b'li-máyim.
ʾĕlōhīm ʾēlī ʾattā ʾăšaḥărékkā ṣāməʾā ləḵā nap̄šī kāmah ləḵā ḇəśārī bəʾéreṣ-ṣiyyā wəʿāyēp̄ bəlī-mā́yim.


כמה

kaméah (romanization)
כְּמֵהָה (feminine)
כְּמֵהִים (masculine plural)
כְּמֵהוֹת (feminine plural)


חנות

借自亞拉姆語 חָנוּתָא (ḥānūṯā)。

khanút (romanization)
ḥānūṯ (romanization)
חנויות \ חֲנֻיּוֹת (indefinite plural)
חֲנוּת־
חנויות \ חֲנֻיּוֹת־

(商店)： 常用單數附屬形，後接表示商店類型的名詞：如חנות ספרים (khanút s'farím，“書店”，字面意思是“書的商店”)。

כִּי בָא יִרְמְיָהוּ אֶל־בֵּית הַבּוֹר, וְאֶל־הַחֲנֻיּוֹת; וַיֵּשֶׁב־שָׁם יִרְמְיָהוּ, יָמִים רַבִּים.

耶利米來到獄中，進入牢房，在那裡囚了多日。

ki va yirməyáhu el-bēt habbór, vəel-haḥanuyyót; vayyéšev-šam yirməyáhu, yamím rabbím.


שוק

源自亞拉姆語 שׁוּקָא / ܫܽܘܩܳܐ (šūqā’，“街道，市場”)，源自阿卡德語 𒋻 (sūqum，“街道”)，源自阿卡德語 𒅆𒀀𒄣 (siāqum，“變狹窄”)。與阿拉伯語 سُوق (sūq)同源。

shuk (romanization)
שווקים \ שְׁוָקִים (indefinite plural)


שוק

对比古典敘利亞語 ܫܩܐ (šāqā，“脛”)、亞拉姆語 שָׁקָא (šāqā，“脛”)、阿拉伯語 سَاق (sāq，“脛”)。


שוק

אני בשוק.


ים

西北閃米特語支詞彙。对比烏加里特語 𐎊𐎎 (ym)、古典敘利亞語 ܝܡܐ (yammāʾ)。

yam (romanization)
יַמִּים (indefinite plural)
יַם־
יַמֵּי־

וַיהוָה הֵטִיל רוּחַ־גְּדוֹלָה אֶל־הַיָּם וַיְהִי סַעַר־גָּדוֹל בַּיָּם וְהָאֳנִיָּה חִשְּׁבָה לְהִשָּׁבֵר׃

然而耶和華使海中起大風，海就狂風大作，甚至船幾乎破壞。

vaYHVH hetíl ruakh-g'dolá 'el-hayám vay'hí sa'ar-gadól bayám v'ha'oniyá khish'vá l'hishavér.
waYHWH hēṭīl rūaḥ-gəḏōlā ʾel-hayyām wayəhī saʿar-gāḏōl bayyām wəhāʾŏniyyā ḥiššəḇā ləhiššāḇēr.

וַיַּעְתֵּק מִשָּׁם הָהָרָה מִקֶּדֶם לְבֵית־אֵל וַיֵּט אָהֳלֹה בֵּית־אֵל מִיָּם וְהָעַי מִקֶּדֶם וַיִּבֶן־שָׁם מִזְבֵּחַ לַיהוָה וַיִּקְרָא בְּשֵׁם יְהוָה׃

從那裡他又遷到伯特利東邊的山，支搭帳棚；西邊是伯特利、東邊是艾；他在那裡又為耶和華築了一座壇，求告耶和華的名。

vaya'ték mishám hahára mikédem l'veit-'él vayét 'oholó beit-'él miyám v'ha'áy mikédem vayiven-shám mizbéakh laYHVH vayikrá b'shém YHVH.
wayyaʿtēq miššām hāhā́rā miqqéḏem ləḇēṯ-ʾēl wayyēṭ ʾohŏlō bēṯ-ʾēl miyyām wəhāʿay miqqéḏem wayyiḇen-šām mizbḗaḥ laYHWH wayyiqrā bəšēm YHWH.


ים המלח

出自聖經，字面意思是「鹽海」。


עיטם

עַיִט (áyit，“鷹”) + יָם (yam，“海”) 組成的混成詞。

eitám (romanization)
עיטמים (indefinite plural)


עיט

áyit (romanization)
עֵיטִים (indefinite plural)
עֵיט־


שודד ים

詞根
 שׁ־ד־ד
 י־מ־ם
源自שׁוֹדֵד m (shodéd，“強盜”) + יָם m (yam，“海，洋”)。

shodéd yam (romanization)
שׁוֹדְדֵי יָם (indefinite plural)


שודד

shodéd (romanization)
שׁוֹדְדִים (indefinite plural)


בגד

béged (romanization)
בְּגָדִים (indefinite plural)
בֶּגֶד־
בִּגְדֵי־


לבש

源自詞根ל־ב־ש (l-b-sh)。

本詞專用於衣物；נעל (na'ál)用於鞋類；הרכיב (hirkív)用於眼鏡；有時也有用於襪子的גרב (garáv)。


סוס ים

סוּס (sús，“馬”) + יָם (yám，“海”)


ימאי

יָם (yam，“海”) + ־ַאי (-áy，表示專業、職業)

yamáy (romanization)
יַמָּאִים (indefinite plural)
יַמַּאי־
יַמָּאֵי־
יַמָּאִית (feminine)


מערב

源自ערב (érev，“傍晚”)（因為傍晚太陽在西方落下），源自詞根ע־ר־ב (`-r-b)。对比阿拉伯語 مَغْرِب (maḡrib)、غَرْب (ḡarb)。


נגב

內蓋夫（沙漠名，位於以色列南部）


דרומי

源自דרום (daróm) + ־י (-í)。

dromí (romanization)
דרומית (feminine)
דרומיים (masculine plural)
דרומיות (feminine plural)


מזרחי

mizrakhí (romanization)
מזרחית (feminine)
מזרחיים (masculine plural)
מזרחיות (feminine plural)


צפוני

源自צפון (tsafón) + ־י (-í)。

tsfoní (romanization)
צפונית (feminine)
צפוניים (masculine plural)
צפוניות (feminine plural)


מערבי

ma'araví (romanization)
מערבית (feminine)
מערביים (masculine plural)
מערביות (feminine plural)

הכותל המערבי

דיפלומטים מערביים


מלח

源自原始西閃米特語 *milḥ-。对比亞拉姆語 מִלְחָא (milḥā)、古典敘利亞語 ܡܠܚܐ (milḥā)、阿拉伯語 مِلْح (milḥ)、馬爾他語 melħ。

mélaḥ (romanization)
מְלָחִים (indefinite plural)


מלח

源自阿卡德語 𒈣𒁻 (malāḫum，“水手”)，源自蘇美爾語 𒈣𒁻 (ma₂-laḫ₄ /malaḫ/，“水手”)。與阿拉伯語 مَلَّاح (mallāḥ)同源。

mallā́ḥ (romanization)
מַלָּחִים (indefinite plural)


צפון

(צְפוֹן־, ts'fón-) צָפוֹן (tsafón) 的單數結構態變形。


צפון

tsafún (romanization)
צְפוּנָה (feminine)
צְפוּנִים (masculine plural)


צפון

以色列北部地區：加利利和戈蘭高地


אפס

对比烏加里特語 𐎀𐎔𐎒 (ảps，“邊緣，末端，極點”)。


אחדות

אחד (“一”) + ־ות


אחת

אֶחָד ('ekhád) 的陰性


אחת

אֶחָד ('ekhád) 的陰性


אחד

源自原始閃米特語 *ʔaḥad-。对比阿拉伯語 أحد (ʾaḥad)。

/(ʔ)e̞ˈħäd̪/

אֶחָד跟在所修飾的名詞後面，這一點類似形容詞，但和其他基數詞不同。 :Template:U:he:abstract-numbers

יֵשׁ לוֹ בֵּן אֶחָד וּשְׁתֵּי בָּנוֹת.

רָאִיתָ יַלְדָּה אַחַת כָּאן?

你有沒有在這裡見過一個女孩？

שְׁמַע יִשְׂרָאֵל יְהוָה אֱלֹהֵינוּ יְהוָה אֶחָד׃

以色列啊，你要聽：耶和華我們神是獨一的主。

sh'má' yisra'él YHVH 'elohéinu YHVH 'ekhád.
šəmaʿ yiśrāʾēl YHWH ʾĕlōhḗnū YHWH ʾeḥāḏ.


אחד

源自原始閃米特語 *ʔaḥad-。对比阿拉伯語 أحد (ʾaḥad)。

'ekhád (romanization)
אַחַד־
אַחַת (feminine)

/(ʔ)e̞ˈħäd̪/

אֶחָד מֵהֶם

אַחַד הַסְּפָרִים

אחת החיילות שהייתה יפת מראה באופן בולט במיוחד ביקשה ממני סיגריה. נתתי לה אחת וישבתי על ספסל סמוך לחלון.

有一个（女）士兵非常有魅力，她以一種特别显眼的方式向我要了一根烟。我给了她一根，然后坐在靠窗的长凳上。

2011，Yacov Shir Golian，החושך בקצה המנהרה [隧道尽头的黑暗]，頁 80:


שלושה

源自原始迦南語 *šalōšat，源自西北閃米特語支 *ṯalāṯatu，源自原始閃米特語 *ṯalāṯatum。对比腓尼基語 𐤔𐤋𐤔𐤕 (šlšt)、阿拉伯語 ثَلَاثَة (ṯalāṯa)。

sh'loshá (romanization)
שְׁלֹשָׁה
שְׁלוֹשֶׁת
שָׁלוֹשׁ (feminine)

[ʃä.loːˈʃɔː]

在現代希伯來語中，3-10 的數字若修飾限定形陽性名詞且直接放在其前面，則使用附屬形：שְׁלוֹשָׁה סְפָרִים ― sh'loshá s'farím ― 三本書 שְׁלֹשֶׁת הַסְּפָרִים ― sh'lóshet has'farím ― 那三本書

不過該規則並不適用於以 3 結尾而更大的數字（如 23）：עֶשְׂרִים וּשְׁלוֹשָׁה הַסְּפָרִים ― 'esrím ush'loshá has'farím ― 那二十三本書

口語中 שָׁלוֹשׁ (shalósh) 常不按名詞性別廣泛使用。


שלישי

sh'lishí (romanization)
שְׁלִישִׁית (feminine)
שְׁלִישִׁים (masculine plural)
שְׁלִישִׁיִּים (masculine plural)
שְׁלִישִׁיּוֹת (feminine plural)


שלשה

שְׁלוֹשָׁה (sh'loshá，“三”)單字 之短寫法


שלש

שָׁלוֹשׁ (shalósh，“三”)單字 之短寫法


ראשון

rishón (romanization)
רִאשׁוֹנָה (feminine)
רִאשׁוֹנִים (masculine plural)
רִאשׁוֹנוֹת (feminine plural)


ראשון

rishón (romanization)
רִאשׁוֹנִים (indefinite plural)

11-15世紀的一批猶太教學者

יוֹם רִאשׁוֹן (yóm rishón，“星期天”)


ארבעה

源自原始閃米特語 *ʔarbaʕatum。

'arba'á (romanization)
אַרְבַּעַת
אַרְבַּע (feminine)

[ʔäʀ̟.bɔːˈʕɔː]

在現代希伯來語中，3-10 的數字若修飾限定形陽性名詞且直接放在其前面，則使用附屬形：אַרְבָּעָה סְפָרִים ― 'arba'á s'farím ― 四本書 אַרְבַּעַת הַסְּפָרִים ― 'arbá'at has'farím ― 那四本書

不過該規則並不適用於以 4 結尾而更大的數字（如 24）：עֶשְׂרִים וְאַרְבָּעָה הַסְּפָרִים ― 'esrím v'arba'á has'farím ― 那二十四本書

口語中 אַרְבַּע ('árba') 常不按名詞性別廣泛使用。


ארבע

源自原始閃米特語 *ʔarbaʕum。

'arbá' (romanization)
אַרְבָּעָה (masculine)

אַרְבָּעָה ('arba'á，“四”) 的陰性


רביעי

r'vi'í (romanization)
רְבִיעִית (feminine)
רְבִיעִים (masculine plural)
רְבִיעִיִּים (masculine plural)
רְבִיעִיּוֹת (feminine plural)


חמישה

源自原始迦南語 *ḥamišat，源自原始西北閃米特語 *ḫamišatu，源自原始閃米特語 *ḫamišatum。对比腓尼基語 𐤇𐤌𐤔𐤕 (ḥmšt)、阿拉伯語 خَمْسَة (ḵamsa)。

khamishá (romanization)
חֲמִשָּׁה
חֲמֵשֶׁת
חָמֵשׁ (feminine)

在現代希伯來語中，3-10 的數字若修飾限定形陽性名詞且直接放在其前面，則使用附屬形：חֲמִשָּׁה סְפָרִים ― khamishá s'farím ― 五本書 חֲמֵשֶׁת הַסְּפָרִים ― khaméshet has'farím ― 那五本書

不過該規則並不適用於以 5 結尾而更大的數字（如 25）：עֶשְׂרִים וַחֲמִשָּׁה הַסְּפָרִים ― 'esrím vakhamishá has'farím ― 那二十五本書

口語中 חָמֵשׁ (khamésh) 常不按名詞性別廣泛使用。


חמשה

חֲמִישָּׁה (khamishá，“五”)單字 之短寫法


חמש

源自原始迦南語 *ḥamiš，源自原始西北閃米特語 *ḫamišu，源自原始閃米特語 *ḫamišum。对比腓尼基語 𐤇𐤌𐤔 (ḥmš)、阿拉伯語 خَمْس (ḵams)。

khamésh (romanization)
חֲמִישָּׁה (masculine)

[ħɔːˈmeː.eʃ]

חֲמִישָּׁה (khamishá，“五”) 的陰性


חמישי

源自חָמֵשׁ (khamésh)。

khamishí (romanization)
חֲמִישִׁית (feminine)
חֲמִישִׁים (masculine plural)
חֲמִישִׁיִּים (masculine plural)
חֲמִישִׁיּוֹת (feminine plural)


שישה

源自原始迦南語 *šiššat，源自原始西北閃米特語 *šiṯṯatu，源自原始閃米特語 *šidṯatum。对比腓尼基語 𐤔𐤔𐤕 (ššt)、阿拉伯語 سِتَّة (sitta)。

shishá (romanization)
שִׁשָּׁה
שֵׁשֶׁת
שֵׁשׁ (feminine)

在現代希伯來語中，3-10 的數字若修飾限定形陽性名詞且直接放在其前面，則使用附屬形：שִׁשָּׁה סְפָרִים ― shishá s'farím ― 六本書 שֵׁשֶׁת הַסְּפָרִים ― shéshet has'farím ― 那六本書

不過該規則並不適用於以 6 結尾而更大的數字（如 26）：עֶשְׂרִים וְשִׁשָּׁה הַסְּפָרִים ― 'esrím v'shishá has'farím ― 那二十六本書

口語中 שֵׁשׁ (shésh) 常不按名詞性別廣泛使用。


ששה

שִׁישָּׁה (shishá，“六”)單字 之短寫法


ששי

שישי單字 之短寫法。


שישי

shishí (romanization)
שישית \ שִׁשִּׁית (feminine)
שישים \ שִׁשִּׁים (masculine plural)
שישיים \ שִׁשִּׁיִּים (masculine plural)
שישיות \ שִׁשִּׁיּוֹת (feminine plural)


שישים

源自原始閃米特語 *šidθū-。


ששים

שישים單字 之短寫法


שבעה

源自原始迦南語 *šabʿat，源自原始西北閃米特語 *šabʿatu，源自原始閃米特語 *šabʿatum，源自原始亞非語 *sṗɣ (“七”)。对比腓尼基語 𐤔𐤁𐤏𐤕 (šbʿt)、阿拉伯語 سَبْعَة (sabʕa)。

shiv'á (romanization)
שִׁבְעַת
שֶׁבַע (feminine)

在現代希伯來語中，3-10 的數字若修飾限定形陽性名詞且直接放在其前面，則使用附屬形：שִׁבְעָה סְפָרִים ― shiv'á s'farím ― 七本書 שִׁבְעַת הַסְּפָרִים ― shiv'át has'farím ― 那七本書

不過該規則並不適用於以 7 結尾而更大的數字（如 27）：עֶשְׂרִים וְשִׁבְעָה הַסְּפָרִים ― 'esrím v'shiv'á has'farím ― 那二十七本書

在口語中 שֶׁבַע (shéva') 常不按名詞性別廣泛使用。


שבעה

s'veá (romanization)
sav'á (romanization)

(שְׂבֵעָה, s'veá) שָׂבַע (savá) 的陰性單數現在時分詞和現在時。

(שָׂבְעָה, sav'á) שָׂבַע (savá) 的第三人稱陰性單數過去時（後綴變位）。


שביעי

sh'vi'í (romanization)
שְׁבִיעִית (feminine)
שְׁבִיעִים (masculine plural)
שְׁבִיעִיִּים (masculine plural)
שְׁבִיעִיּוֹת (feminine plural)


שבע

源自原始迦南語 *šabaʿ，源自原始西北閃米特語 *šabaʿu，源自原始閃米特語 *šabʿum。对比腓尼基語 𐤔𐤁𐤏 (šbʿ)、阿拉伯語 سَبْع (sabʕ)。

shéva' (romanization)
שָׁבַע
שִׁבְעָה (masculine)

שִׁבְעָה (shiv'á，“七”) 的陰性


שבע

对比阿拉伯語 شَبِعَ (šabiʕa，“飽的；滿足的”)。

כָּל־הַדְּבָרִים יְגֵעִים, לֹא־יוּכַל אִישׁ לְדַבֵּר; לֹא־תִשְׂבַּע עַיִן לִרְאוֹת, וְלֹא־תִמָּלֵא אֹזֶן מִשְּׁמֹעַ.

萬事令人厭煩，人不能說盡；眼看，看不飽；耳聽，聽不足。


שבע

对比阿拉伯語 شَبِعَ (šabiʕa，“飽的；滿足的”)。


שמונה

源自原始閃米特語 *ṯamāniy-。

sh'moná (romanization)
שְׁמוֹנַת
שְׁמוֹנֶה (feminine)

在現代希伯來語中，3-10 的數字若修飾限定形陽性名詞且直接放在其前面，則使用附屬形：שְׁמוֹנָה סְפָרִים ― sh'moná s'farím ― 八本書 שְׁמוֹנַת הַסְּפָרִים ― sh'monát has'farím ― 那八本書

不過該規則並不適用於以 8 結尾而更大的數字（如 28）：עֶשְׂרִים וּשְׁמוֹנָה הַסְּפָרִים ― 'esrím ush'moná has'farím ― 那二十八本書

口語中 שְׁמוֹנֶה (shmóne) 常不按名詞性別廣泛使用。


שמיני

sh'miní (romanization)
שְׁמִינִית (feminine)
שְׁמִינִים (masculine plural)
שְׁמִינִיִּים (masculine plural)
שְׁמִינִיּוֹת (feminine plural)


תשעה

源自原始閃米特語 *tišʿ-。

tish'á (romanization)
תִּשְׁעַת
תֵּשַׁע (feminine)

在現代希伯來語中，3-10 的數字若修飾限定形陽性名詞且直接放在其前面，則使用附屬形：תִּשְׁעָה סְפָרִים ― tish'á s'farím ― 九本書 תִּשְׁעַת הַסְּפָרִים ― tish'át has'farím ― 那九本書

不過該規則並不適用於以 9 結尾而更大的數字（如 29）：עֶשְׂרִים וְתִשְׁעָה הַסְּפָרִים ― 'esrím v'tish'á has'farím ― 那二十九本書

口語中 תֵּשַׁע (tésha') 常不按名詞性別廣泛使用。


תשע

tésha' (romanization)
תִּשְׁעָה (masculine)

תִּשְׁעָה (tish'á，“九”) 的陰性


תשיעי

t'shi'í (romanization)
תְּשִׁיעִית (feminine)
תְּשִׁיעִים (masculine plural)
תְּשִׁיעִיִּים (masculine plural)
תְּשִׁיעִיּוֹת (feminine plural)


עשרה

源自原始閃米特語 *ʿaśr-。

asará (romanization)
עֲשֶׂרֶת
עֶשֶׂר (feminine)

在現代希伯來語中，3-10 的數字若修飾限定形陽性名詞且直接放在其前面，則使用附屬形：עֲשָׂרָה סְפָרִים ― asará s'farím ― 十本書 עֲשֶׂרֶת הַסְּפָרִים ― aséret has'farím ― 那十本書

不過該規則並不適用於以 10 結尾而更大的數字（如 110）：מֵאָה וַעֲשָׂרָה הַסְּפָרִים ― me'á va'asará has'farím ― 那一百一十本書

口語中 עֶשֶׂר (éser) 常不按名詞性別廣泛使用。


עשרה

源自原始閃米特語 *ʿaśr-。


עשירי

'asirí (romanization)
עֲשִׂירִית (feminine)
עֲשִׂירִים (masculine plural)
עֲשִׂירִיִּים (masculine plural)
עֲשִׂירִיּוֹת (feminine plural)


עשר

'asár (romanization)
עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 עֶשְׂרֵה ('esré) 常不按名詞性別廣泛使用。

十……（用於十一至十九的數詞）


עשר

עֲשָׂרָה ('asará，“十”) 的陰性


עשר

ósher (romanization)
עֳשָׁרִים (indefinite plural)
עָשְׁרֵי־

עושר單字 之短寫法。


עושר

'ósher (romanization)
עושרים \ עֳשָׁרִים (indefinite plural)
עושרי \ עָשְׁרֵי־


אחד עשר

'akhád 'asár (romanization)
אַחַת עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 אַחַת עֶשְׂרֵה ('akhát 'esré) 或 אֶחָד עֶשְׂרֵה ('ekhád 'esré) 常不按名詞性別廣泛使用。


אחת עשרה

אַחַד עָשָׂר 的陰性


שנים עשר

sh'ném 'asár (romanization)
שְׁתֵּים עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 שְׁתֵּים עֶשְׂרֵה (shtém 'esré) 常不按名詞性別廣泛使用。


שתים עשרה

שְׁנֵים עָשָׂר 的陰性


שלושה עשר

sh'loshá 'asár (romanization)
שְׁלוֹשׁ עֶשְׂרֵה \ שְׁלֹשׁ עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 שְׁלוֹשׁ עֶשְׂרֵה (sh'lósh 'esré) 常不按名詞性別廣泛使用。


שלוש עשרה

שְׁלוֹשָׁה עָשָׂר \ שְׁלֹשָׁה עָשָׂר 的陰性


ארבעה עשר

'arba'á 'asár (romanization)
אַרְבַּע עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 אַרְבַּע עֶשְׂרֵה ('arbá' 'esré) 常不按名詞性別廣泛使用。


ארבע עשרה

אַרְבָּעָה עָשָׂר 的陰性


חמישה עשר

khamishá 'asár (romanization)
חֲמֵשׁ עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 חֲמֵשׁ עֶשְׂרֵה (khamésh 'esré) 常不按名詞性別廣泛使用。


חמש עשרה

חמישה עשר \ חֲמִשָּׁה עָשָׂר 的陰性


ששה עשר

שישה עשר單字 之短寫法


שישה עשר

shishá 'asár (romanization)
שֵׁשׁ עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 שֵׁשׁ עֶשְׂרֵה (shésh 'esré) 常不按名詞性別廣泛使用。


שש עשרה

שישה עשר \ שִׁשָּׁה עָשָׂר 的陰性


שבעה עשר

shiv'á 'asár (romanization)
שְׁבַע עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 שְׁבַע עֶשְׂרֵה (sh'vá' 'esré) 常不按名詞性別廣泛使用。


שבע עשרה

שִׁבְעָה עָשָׂר 的陰性


שמונה עשרה

שְׁמוֹנָה עָשָׂר 的陰性


תשעה עשר

tish'á 'asár (romanization)
תְּשַׁע עֶשְׂרֵה (feminine)

口語中 תְּשַׁע עֶשְׂרֵה (t'shá' 'esré) 常不按名詞性別廣泛使用。


תשע עשרה

תִּשְׁעָה עָשָׂר 的陰性


שממית

smamít (romanization)
שממיות (indefinite plural)
שממיות־


מיקרופון

mikrofón (romanization)
מִיקְרוֹפוֹנִים (indefinite plural)
מִיקְרוֹפוֹן־


גיטרה

最终源自古希臘語 κιθάρα (kithára)。

gitára (romanization)
גִּיטָרוֹת (indefinite plural)
גִּיטָרַת־
גִּיטָרוֹת־


יהלום

yahalóm (romanization)
יַהֲלוֹמִים (indefinite plural)


פולנית

פּוֹלָנִי (polaní) 的陰性單數不定


עפעף

对比烏加里特語 𐎓𐎔𐎓𐎔 (ʿpʿp，“瞳孔”)。

'af'áf (romanization)
עפעפיים \ עַפְעַפַּיִם


מחק

與阿拉伯語 مَحَقَ (maḥaqa)同源。

mákhak (romanization)
מְחָקִים (indefinite plural)


מחק

與阿拉伯語 مَحَقَ (maḥaqa)同源。


עורק

órek (romanization)
עוֹרְקִים (indefinite plural)
עוֹרֵק־
עוֹרְקֵי־


הברה

havará (romanization)
הברות (indefinite plural)


אש

源自原始閃米特語 *ʔiš- (“火”)。與阿卡德語 𒉈 (išātum，“火”)同源。

esh (romanization)
אִשִּׁים (indefinite plural)
אֵשׁ־
אִשֵּׁי־

複數形式 אִשִּׁים (ishím) 在現代希伯來語中未有使用。

וַיֵּרָא מַלְאַךְ ה׳ אֵלָיו בְּלַבַּת אֵשׁ מִתּוֹךְ הַסְּנֶה וַיַּרְא וְהִנֵּה הַסְּנֶה בֹּעֵר בָּאֵשׁ וְהַסְּנֶה אֵינֶנּוּ אֻכָּל׃

אָבִינוּ מַלְכֵּנוּ עֲשֵׂה לְמַעַן בָּאֵי בָּאֵשׁ וּבַמַּיִם עַל קִדּוּשׁ שְׁמֶךָ.


הפסקת אש

源自הַפְסָקַת־ (hafsakát-) + אֵשׁ (ésh)。

hafsakát-ésh (romanization)
הַפְסָקוֹת־אֵשׁ (indefinite plural)


הפסקה

動詞הפסיק (hifsík)的動作名詞，源自詞根פ־ס־ק (p-s-k)。

hafsaká (romanization)
הַפְסָקוֹת (indefinite plural)
הַפְסָקַת־
הַפְסָקוֹת־


מדורה

medurá (romanization)
מְדוּרוֹת (indefinite plural)
מְדוּרַת־
מְדוּרוֹת־


שריפה

srefá (romanization)
שְׂרֵפוֹת (indefinite plural)
שְׂרֵפַת־


אב

源自原始閃米特語 *ʔabw-。אַבָּא (ába) 的同源對似詞，其借自亞拉姆語。

'áv (romanization)
אָבוֹת (indefinite plural)
אֲבִי־
אֵם (feminine)

現代希伯來語的單數附屬形也有 אַב 的形式。

יו״ר מרצ גלאון אמרה בעקבות שיחתו של נתניהו עם אבי החייל היורה מחברון: […]
Yo"R [yoshévet rósh] mérets gal'ón 'am'rá b'ik'vót sikható shel n'tanyáhu 'im 'aví hakhayál hayoré mekhevrón: […]
在內塔尼亞胡和來自希伯倫的開槍士兵的父親交談後，梅雷茲黨黨主席盖勒昂說： […]


אב

אָב ('av) 的單數結構態變形。


אב

源自阿卡德語 𒌚𒉈 (Abum)。

埃波月，猶太教歷的五月、猶太國曆的十一月，按格里曆起於七月八日至八月七日之間，終於八月六日至九月五日之間。


אב

與阿卡德語 𒄧 (inbum)、阿拉伯語 أَبّ (ʔabb，“草地”)、亞拉姆語 אִנְבָּא有關。

'év (romanization)
איבים \ אִבִּים (indefinite plural)


אב טיפוס

源自אַב (áv，“父親，創始人”) + טִיפּוּס (tipús，“類型”)，仿譯自英語 prototype。


אביג'אן

阿比讓，阿比尚（首都名，位於科特迪瓦）


אגם

借自阿卡德語 𒀀𒂵𒈬𒌝 (agammum)，源自蘇美爾語 𒀀𒂵𒄠 (agam)。对比古典敘利亞語 ܐܓܡܐ (ʾaḡmā，“沼澤”)、阿拉伯語 أَجَمَة (ʔajama，“叢林；灌木叢”)。


אגס

源自一未知的底層語言語言；見於阿卡德語 𒄑𒀭𒂵𒋗 (angašu，“梨樹；李樹”)。

agás (romanization)
אַגָּסִים (indefinite plural)
אַגַּס־


אדום

对比阿卡德語 𒌑𒁺𒈠𒀀𒀀、古典敘利亞語 ܐܕܘܡ、阿拉伯語 ادوم、以東語 𐤀𐤃𐤌 (ʾdm)。

'adóm (romanization)
אדומה \ אֲדֻמָּה (feminine)
אדומים \ אֲדֻמִּים (masculine plural)
אדומות \ אֲדֻמּוֹת (feminine plural)


אדום

源自אָדֹם (“紅色”)，參見創世記 25:30。埃及語中作jdwmꜥi-A2-d-W-m:a-T14-N25

אַחַר כָּךְ אָמַר הַכּוּזָרִי בְלִבּוֹ, אֶשְׁאַל אֱדוֹם וְיִשְׁמָעִאל, כִּי אֶחָד מִשְּׁנֵי הַמַּעֲשִׂים הוּא הַנִּרְצֶה מֵאֵין סָפֵק.

之後，可薩人對自己說，我要去問基督徒和穆斯林，因為這兩者之一無疑就是上帝的旨意。

1140，猶大·哈列維，“1:6”, in Judah ben Saul ibn Tibbon（譯者）, 可薩人之書:


אפור

afór (romanization)
אפורה \ אֲפֹרָה (feminine)
אפורים \ אֲפֹרִים (masculine plural)
אפורות \ אֲפֹרוֹת (feminine plural)


אפרפר

afarpár (romanization)
אֲפַרְפָּרָה (feminine)
אֲפַרְפָּרִים (masculine plural)
אֲפַרְפָּרוֹת (feminine plural)


אודם

ódem (romanization)
אודמים \ אֳדָמִים (indefinite plural)
אודמי \ אָדְמֵי־

לחיי התכסו באודם.


או

源自原始閃米特語 *ʔaw。與阿拉伯語 أَوْ (ʔaw)、烏加里特語 𐎜 (ʾō)同源。

希伯來語的אוֹ … אוֹ結構可以表達“要麼……要麼……”，但這個結構不能引出兩個完整的從句，這時每個從句需要加上ש־：או שאתה כן, או שאתה לא.
o she'ata ken, o she'ata lo.
你要麼做，要麼不做。

הוא בא, או לא?

או זה או זה אפשר.

你要麼拿這個，要麼拿那個。


אוזן

源自原始閃米特語 *ʔuḏn-。

ózen (romanization)
אוזניים \ אָזְנַיִם (indefinite plural)
אוזן \ אֹזֶן־
אוזני \ אָזְנֵי־


און

对比烏加里特語 𐎀𐎐 (ản /ʾānu/，“力量”)。

on (romanization)
אוֹנִים (indefinite plural)
אוֹנֵי־


אווז

对比亞拉姆語 אווזא、古典敘利亞語 ܘܲܙܵܐ (wazzā)、阿拉伯語 إِوَزّ (ʔiwazz)。

aváz (romanization)
אווזים \ אַוָּזִים \ אֲוָזִים (indefinite plural)
אווז \ אַוַּז \ אֲוַז־
אווזי \ אַוָּזֵי \ אֲוָזֵי־
אווזה \ אַוָּזָה \ אֲוָזָה (feminine)


ברווז

源自猶太巴比倫亞拉姆語 בר אווזא，等同於בר + אווז \ אֲוָז。

barváz (romanization)
ברווזים (indefinite plural)
ברווז־
ברווזה (feminine)


ברוז

barvaz (romanization)
ברווזים (indefinite plural)

ברווז單字 之短寫法


אויר

אוויר單字 之短寫法。


אוויר

借自古希臘語 ᾱ̓ήρ (āḗr)，可能來自伊歐里斯方言αὐήρ (auḗr)或多利安方言ᾱ̓βήρ (ābḗr)。


אווירה

avirá (romanization)
אווירות \ אֲוִירוֹת (indefinite plural)
אווירת \ אֲוִירַת־
אווירות \ אֲוִירוֹת־


אוירה

אווירה單字 之短寫法。


אטמוספרה

אטמוספירה單字 之短寫法。


אטמוספירה

atmosfera (romanization)
אטמוספירות (indefinite plural)
אטמוספירת־
אטמוספירות־


מזג אויר

מזג אוויר單字 之短寫法。


מזג אוויר

源自מֶזֶג (mézeg，“性情，性格”) + אֲוִיר (avír，“空氣”)。

איך מזג האוויר שם?


מזג

对比阿拉伯語 مَزَجَ (mazaja，“混合”)

שתי כוסות על השולחן והיא מוזגת ומוזגת, אותי גומרת

המלצר מזג לי יין.


מזג

对比阿拉伯語 مِزَاج (mizāj，“性情；心情”)


חיל

对比阿拉伯語 حَيْل (ḥayl，“力量”)、阿拉伯語 حول (“力，力量”)。


אוירון

由伊塔馬爾·本-阿維造出，源自אוויר \ אֲוִיר (avír，“空氣”) + ־ון (-on)，可能是在模仿法語 avion。

avirón (romanization)
אֲוִירוׄנִים (indefinite plural)
אֲוִירוֹנֵי־

站立並張開雙臂與地面平行的姿勢


מטוס

matós (romanization)
מְטוֹסִים (indefinite plural)
מָטוֹס־
מְטוֹסֵי־


נושאת מטוסים

nosét metosím (romanization)
נוֹשְׂאוֹת מְטוֹסִים (indefinite plural)


אוסטריה

借自拉丁語 Austria，古高地德語 Ōstarrīchi的拉丁語化。

奧地利（國家名，位於歐洲）


אוסטרליה

澳大利亞（國家名，位於大洋洲）


אוקראינה

烏克蘭（國家名，位於歐洲）


אורח

oréakh (romanization)
אוֹרְחִים (indefinite plural)
אוֹרְחֵי־
אוֹרַחַת (feminine)

והכנסת אורחים


אורח

源自原始閃米特語 *ʔurḫ-。

אורח חיים

אֹרַח חַיִּים לְמַעְלָה לְמַשְׂכִּיל לְמַעַן סוּר מִשְּׁאוֹל מָטָּה׃

智慧人從生命的道上升，使他遠離在下的陰間。


אות

源自原始閃米特語 *awayat-，與亞拉姆語 אתא (ʾāṯāh，“標誌”)、阿拉伯語 آية (ʔāya，“標誌”)同源。

ot (romanization)
אוֹתוֹת (indefinite plural)

בֵּינִי וּבֵין בְּנֵי יִשְׂרָאֵל אוֹת הִוא לְעֹלָם:

這是我和以色列人永遠的證據。

bēnī ū-vēn bənē yiśrāʾēl ʾōṯ hī lə-ʿōlām.


אות

ot (romanization)
אוֹתִיּוֹת (indefinite plural)

הַלּוֹמֵד מֵחֲבֵרוֹ פֶּרֶק אֶחָד אוֹ הֲלָכָה אַחַת אוֹ פָסוּק אֶחָד אוֹ דִבּוּר אֶחָד אוֹ אֲפִלּוּ אוֹת אַחַת, צָרִיךְ לִנְהוֹג בּוֹ כָבוֹד

從他同伴那裡學到一章經典、一條哈拉卡、一句詩節、乃至一個字母的人，都應該尊敬他的同伴。

Hal-lōmēḏ mē-ḥăvērō pereq ʾeḥāḏ ʾō hălāḵā ʾaḥaṯ ʾō fāsūq ʾeḥāḏ ʾō ḏibbūr ʾeḥāḏ ʾō ʾǎfillū ʾōṯ ʾaḥaṯ, ṣārīḵ li-nhōḡ bō ḵāvōḏ.


אי

对比埃及語 jw (“島”)、腓尼基語 𐤀𐤉 (ʾy)。

í (romanization)
אִיִּים (indefinite plural)
אִיֵּי־

יְהוָה מָלָךְ תָּגֵל הָאָרֶץ יִשְׂמְחוּ אִיִּים רַבִּים׃

耶和華作王；願地快樂，願眾海島歡喜。

Adonái malákh, tagél ha-árets; yism'ḥú iyyím rabim!

עַתָּה יֶחְרְדוּ הָאִיִּן יוֹם מַפַּלְתֵּךְ וְנִבְהֲלוּ הָאִיִּים אֲשֶׁר בַּיָּם מִצֵּאתֵךְ׃

如今在你這傾覆的日子，海島都必戰兢；海中的群島見你歸於無有，就都驚惶。

'Atá yeḥr'dú ha-iyyín yom mapaltékh, v-nivhalú ha-iyyím ashér ba-yám mitseitékh.


אי

אי אפשר

מה ראית שבאת להתגייר אי אתה יודע שישראל בזמן הזה דוויים ודחופים ומסוחפין ומטורפין ויסורין באין עליהן
你皈依之後看到什麼了？你難道不知道在這些日子裡，以色列人[即猶太人]遭受了多少的痛苦、壓迫、侵蝕、征服和苦難嗎？

a. 1200, Maimonides、משנה תורה, איסורי ביאה chapter 14:


אי

והגדת לבנך יכול מראש החודש תלמוד לומר ביום ההוא אי ביום ההוא יכול מבעוד יום תלמוד לומר בעבור זה לא אמרתי אלא בשעה שיש מצה ומרור מונחים לפניך
"V-higádta l-vinkhá" — yakhól me-rosh ha-ḥódesh! Talmúd lomár "ba-yom ha-hu". I "ba-yom ha-hu", yakhól mi-be'ód yom! Talmúd lomár "ba'avúr zeh". Lo amárti éla be-sha'áh she-yesh matzáh u-marór munnaḥím lefanécha.
（請為本使用例添加中文翻譯）

מכילתא דרבי ישמעאל, מסכתא דפסחא, as quoted in, a. 1200, Maimonides, משנה תורה, חמץ ומצה, נוסח ההגדה:


אי

源自原始閃米特語 *ʔayy-；對比אַיֵּה。

וַיֹּאמֶר יהוה אֶל־קַיִן אֵי הֶבֶל אָחִיךָ

耶和華對該隱說，你兄弟亞伯在哪裡？


איה

源自原始閃米特語 *ʔayy-；對比אֵי。

וַיֹּאמֶר יִצְחָק אֶל אַבְרָהָם אָבִיו וַיֹּאמֶר אָבִי וַיֹּאמֶר הִנֶּנִּי בְנִי וַיֹּאמֶר הִנֵּה הָאֵשׁ וְהָעֵצִים וְאַיֵּה הַשֶּׂה לְעֹלָה׃

以撒對他父親亞伯拉罕說，父親哪。亞伯拉罕說，我兒，我在這裡。以撒說，請看，火與柴都有了，但燔祭的羊羔在哪裡呢。


איה

源自原始閃米特語 *ʔayy-；對比אֵי。


איה

源自原始閃米特語 *ʔayy-；對比אֵי。


איבה

eyvá (romanization)
אֵיבוֹת (indefinite plural)
אֵיבַת־
אֵיבוֹת־

וְאִם־בְּפֶתַע בְּלֹא־אֵיבָה הֲדָפוֹ אוֹ־הִשְׁלִיךְ עָלָיו כָּל־כְּלִי בְּלֹא צְדִיָּה׃

倘若人沒有仇恨，忽然將人推倒；或是沒有埋伏，把物扔在人身上

V-im b-féta' b-lo eyvá hadafó o hishlíkh 'aláv kol kli b-lo tz'diyah

הַחוֹשֵׂךְ עַצְמוֹ מִן הַדִּין, פּוֹרֵק מִמֶּנּוּ אֵיבָה וְגָזֵל וּשְׁבוּעַת שָׁוְא

不讓自己受審判的人，就會使仇恨、盜竊和虛假的誓言從自己身上消除。

ha-ḥosékh 'atzmó min ha-din, porék mimménu eyvá v-gazél u-shvu'at shav.


אויב

אָיַב (“憎恨，對……有敵意”)的分詞形式。

oyév (romanization)
אוֹיְבִים (indefinite plural)
אוֹיֵב־
אוֹיְבֵי־


שונא

שָׂנֵא (sané，“憎恨”)的主動分詞。


שנא

與帝國亞拉姆語 שני（古典敘利亞語 ܣܢܐ、猶太巴比倫亞拉姆語 סני）有關。與阿拉伯語 شَنَأَ (šanaʔa)同源。


איוב

可能來自早期西北閃米特語族方言中的名字，意為“父親在哪裡？”，源自[需要文字] (ʾôb，“父親”)，אב (“父親”)的方言變體。或與אויב (“敵人”)有關。


איש

源自原始閃米特語 *ʾš (“男人，人”)。对比其他閃米特語族語言（如摩押語、亞拉姆語；部分語言中作 'šm）。

'ish (romanization)
אֲנָשִׁים (indefinite plural)
אִישׁ־
אַנְשֵׁי־
אישה \ אִשָּׁה (feminine)

עַתָּה רוּץ נָא לִקְרָאתָהּ וֶאֱמָר לָהּ הֲשָׁלוֹם לָךְ הֲשָׁלוֹם לְאִישֵׁךְ הֲשָׁלוֹם לַיָּלֶד וַתֹּאמֶר שָׁלוֹם.

你跑去迎接她，問她說，你平安麼？你丈夫平安麼？孩子平安麼？她說，平安。

atá rúts ná lik'ratáh ve'emár láh hashalóm lákh hashalóm l'ishékh hashalóm layéled vatómer shalóm


איש

וַיֹּאמֶר מֹשֶׁה אֲלֵהֶם אִישׁ אַל־יוֹתֵר מִמֶּנּוּ עַד־בֹּקֶר׃

摩西對他們說，所收的，不許甚麼人留到早晨。

רבים ניסו, אך איש לא הצליח.

許多人嘗試過，但沒有人成功。


איש דברים

ísh dvarím (romanization)
אַנְשֵׁי דְּבָרִים (indefinite plural)

וַיֹּאמֶר מֹשֶׁה אֶל־יְהוָה בִּי אֲדֹנָי לֹא אִישׁ דְּבָרִים אָנֹכִי גַּם מִתְּמוֹל גַּם מִשִּׁלְשֹׁם גַּם מֵאָז דַּבֶּרְךָ אֶל־עַבְדֶּךָ כִּי כְבַד־פֶּה וּכְבַד לָשׁוֹן אָנֹכִי.

摩西對耶和華說，主啊，我素日不是能言的人，就是從你對僕人說話以後，也是這樣，我本是拙口笨舌的。

vayómer moshé el YHVH: bi adonái lo ish dvarím anókhi gam mitmól gam mishilshóm gam meáz daberkhá el avdékha ki khvad pe ukhvad lashón anókhi.


אישי

源自אִישׁ (ísh，“男人”) + ־י (-í)。

ishí (romanization)
אִישִׁית (feminine)
אִישִׁים (masculine plural)
אִישִׁיּוֹת (feminine plural)


אישיות

源自 איש (ish，“男人，人”) + ־יות (-iút)。

ishiyút (romanization)
אישיויות (indefinite plural)
אישיות־


אישון

可能源自אִישׁ (ish，“男人”)。

ishón (romanization)
אִישׁוֹנִים (indefinite plural)
אִישׁוֹן־
אִישׁוֹנֵי־

יִמְצָאֵהוּ בְּאֶרֶץ מִדְבָּר וּבְתֹהוּ יְלֵל יְשִׁמֹן יְסֹבְבֶנְהוּ יְבוֹנְנֵהוּ יִצְּרֶנְהוּ כְּאִישׁוֹן עֵינוֹ׃
yimtsa'éihu b'érets midbár uv'tóhu y'lél y'shimón y'sov'vénhu y'von'néhu yits'rénhu k'ishón einó.
耶和華遇見他在曠野荒涼野獸吼叫之地，就環繞他、看顧他、保護他，如同保護眼中的瞳仁。


אישון

源自איש (ish) + ־ון (-on)：אִישׁ (ish，“男人”)的指小詞。如果並非直接與其有關，則可能是受詞源1的影響。

“小男人”：對他人的愛稱或貶稱。


אישון

除短語בְּאִישׁוֹן לַיְלָה (b'ishón láyla)外罕用。

אֱשׁוּן (eshún)的另一種寫法

בְּנֶשֶׁף־בְּעֶרֶב יוֹם בְּאִישׁוֹן לַיְלָה וַאֲפֵלָה׃
b'néshef-b'érev yom b'ishón láyla va'afelá.
在黃昏、或晚上、或半夜、或黑暗之中


שלג

源自原始閃米特語 *ṯalg- (“雪”)。與阿卡德語 𒊭𒀠𒄖𒌝 (šalgum)、阿拉伯語 ثَلْج (ṯalj)同源。

shéleg (romanization)
שְׁלָגִים (indefinite plural)
שֶׁלֶג־
שִׁלְגֵי־
שָׁלֶג


גלשן שלג

2007年由希伯來語科學院所造。


דבר

davár (romanization)
דְּבָרִים (indefinite plural)
דְּבַר־
דִּבְרֵי־


דבר

dabár (romanization)
דַּבָּרִים (indefinite plural)
דַּבַּר־


דברים

דָּבָר (davár) 的複數不定變形。


דברים

דַּבָּר (dabár) 的複數不定變形。


על לא דבר

不客氣（字面意思是「不求任何[回報]」）


אין בעד מה

不客氣（字面意思是「那是沒有原因/緣故的」）


דיבר

对比烏加里特語 𐎄𐎁𐎗 (dbr，“說，說話”)。

dibér (romanization)
יְדַבֵּר
דובר \ דֻּבַּר (passive)

וַיִּחַר־אַף יְהוָה בְּמֹשֶׁה וַיֹּאמֶר הֲלֹא אַהֲרֹן אָחִיךָ הַלֵּוִי יָדַעְתִּי כִּי־דַבֵּר יְדַבֵּר הוּא וְגַם הִנֵּה־הוּא יֹצֵא לִקְרָאתֶךָ וְרָאֲךָ וְשָׂמַח בְּלִבּוֹ׃
vayikhar-'áf YHVH b'moshé vayómer haló 'aharón 'akhíkha haleví yadá'ti ki-dabér y'dabér hú v'gám hine-hú yotsé likratékha v'ra'akhá v'samákh b'libó.
wayyiḥar-ʾap̄ YHWH bəmōše wayyṓmer hălō ʾahărōn ʾāḥī́ḵā hallēwī yāḏáʿtī kī-ḏabbēr yəḏabbēr hū wəḡam hinnē-hū yōṣē liqrāṯéḵā wərāʾăḵā wəśāmaḥ bəlibbō.
耶和華向摩西發怒說，不是有你的哥哥利未人亞倫麼？我知道他是能言的，現在他出來迎接你，他一見你心裡就歡喜。

כשהתינוק מתחיל לדבר אביו מסיח עמו בלשון הקדש ומלמדו תורה

小孩開始學說話的時候，父親應對他講“聖言”，教他妥拉。

11世紀，辣什，“申命記 11:19”, in 妥拉評註:


מילה

milá (romanization)
מִילוֹת (indefinite plural)
מִילַת־


מילה

对比亞拉姆語 מִלְּתָא。

milá (romanization)
מילים \ מִלִּים (indefinite plural)
מילת \ מִלַּת־
מילות \ מִלּוֹת־


מילה

借自古希臘語 μελία (melía)。

melá (romanization)
מֵילוֹת (indefinite plural)
מֵילַת־


מילון

由艾利澤·本-耶胡達造出，源自מילה \ מִלָּה (milá，“詞語”) + ־וֹן (-ón)。

milón (romanization)
מילונים \ מִלּוֹנִים (indefinite plural)
מילון \ מִלּוֹן־
מילוני \ מִלּוֹנֵי־


מלית

מליה \ מִלָּה (milá) + ־ית (-it，接在部分表示大件物品的名詞後，用於表示其所對應的小件物品)


מוהל

mohél (romanization)
מוֹהֲלִים (indefinite plural)
מוֹהֵל־
מוֹהֲלֵי־
מוֹהֶלֶת (feminine)


ערל

'arel (romanization)
עָרֵלָה (feminine)
עָרֵלִים (masculine plural)
עָרֵלוֹת (feminine plural)


ערל

וְכִי־תָבֹאוּ אֶל־הָאָרֶץ וּנְטַעְתֶּם כָּל־עֵץ מַאֲכָל וַעֲרַלְתֶּם עָרְלָתוֹ אֶת־פִּרְיוֹ שָׁלֹשׁ שָׁנִים יִהְיֶה לָכֶם עֲרֵלִים לֹא יֵאָכֵל׃

你們到了迦南地，栽種各樣結果子的樹木，就要以所結的果子如未受割禮的一樣；三年之久，你們要以這些果子，如未受割禮的，是不可吃的。

v'khi-tavó'u 'el-ha'árets un'ta'tém kol-'éts ma'akhál va'araltém 'orlató 'et-piryó shalósh shaním yihyé lakhém 'arelím ló ye'akhél.
wəḵī-ṯāḇṓʾū ʾel-hāʾā́reṣ ūnəṭaʿtem kol-ʿēṣ maʾăḵāl waʿăraltem ʿorlāṯō ʾeṯ-piryō šālōš šānīm yihye lāḵem ʿărēlīm lō yēʾāḵēl.


אכל

源自原始閃米特語 *ʔakal-。对比亞拉姆語 אֲכַל (ʾăḵal)、阿拉伯語 أَكَلَ (ʔakala)。

'akhál (romanization)
לאכול \ לֶאֱכֹל
יֹאכַל
אכול \ אֱכֹל (imperative)
אָכוּל
נֶאֱכַל (passive)

毀壞，造成持久的傷害；侵蝕


אוכל

源自原始閃米特語。对比阿拉伯語 أُكْل (ʔukl)。

'ókhel (romanization)
אוכלים \ אֳכָלִים (indefinite plural)


אוכל

請參閲主詞條的词源章節。

אָכַל ('akhál) 的陽性單數現在時分詞和現在時


אוכל

被侵蝕；被消耗；被吞噬；被毀壞

הַסְּנֶה בֹּעֵר בָּאֵשׁ וְהַסְּנֶה אֵינֶנּוּ אֻכָּל

荊棘被火燒著，卻沒有燒燬


מזון

mazón (romanization)
מְזוֹנוֹת (indefinite plural)
מְזוֹן־
מְזוֹנוֹת־


שתה

对比亞拉姆語 אִשְׁתִּי (ʾištī)、吉茲語 ሰትየ (sätyä)。

shatá (romanization)
לִשְׁתּוֹת
יִשְׁתֶּה

וַיֵּשְׁתְּ מִן־הַיַּיִן וַיִּשְׁכָּר וַיִּתְגַּל בְּתוֹךְ אָהֳלֹה׃

他喝了園中的酒便醉了，在帳棚裡赤著身子。

הַשּׁוֹתֶה מַיִם לִצְמָאוֹ אוֹמֵר שֶׁהַכֹּל נִהְיָה בִּדְבָרוֹ.

正在喝水解渴的人说：“万物因他的话而生。”

וּבַל יֹאכְלוּן וְיִשׁתּוּן וְיַעֲשׂוּן מְלָאכָה בְּיוֹם הַכִּפּוּרִים.
並讓他們在贖罪日不吃不喝，也不做工。

922, Saʿadia Gaʾon, איגרת אל תלמידים במצרים בעניין הלוח

כמעט שהתרגלתי לשתות קפה לבד.

我幾乎已經習慣了獨自喝咖啡。

kim'át shehitragálti lishtót kafé l'vád.

2014年May19日，“כמעט שהתרגלתי (kim'at shehitragalti，“我幾乎已經習慣了”)”, 演出者 Rotem Cohen:

אם שותים, לא נוהגים.


משתה

mishté (romanization)
מִשְׁתָּאוֹת (indefinite plural)

複數亦作 מִשְׁתִּים。

בִּשְׁנַת שָׁלוֹשׁ לְמָלְכוֹ עָשָׂה מִשְׁתֶּה לְכָל־שָׂרָיו וַעֲבָדָיו חֵיל פָּרַס וּמָדַי הַפַּרְתְּמִים וְשָׂרֵי הַמְּדִינוֹת לְפָנָיו׃

在位第三年，為他一切首領臣僕設擺筵席：有波斯和瑪代的權貴，就是各省的貴冑與首領，在他面前

bish'nát shalósh l'mol'khó 'asá mishté l'khol-saráv va'avadáv khéil parás umadái hapart'mím v'saréi ham'dinót l'fanáv.
bišənaṯ šālōš ləmoləḵō ʿāśā mište ləḵol-śārāw waʿăḇāḏāw ḥēl pāras ūmāḏay happartəmīm wəśārē hamməḏīnōṯ ləp̄ānāw.


אלג׳יר

阿爾及爾（首都名，位於阿爾及利亞）


אלג׳יריה

阿爾及利亞（國家名，位於北非）


אלהים

אלוהים單字 之短寫法。


אלוהים

源自אֱלוֹהַּ (elóah，“神”)的複數形式。

本詞在語法上有時是複數，有時是單數。

在傳統發音上，如果前面接一個附著語素，則“א”常省略，如“給/向神”為“לֵאלֹהִים (lelohím)”而非“לֶאֱלֹהִים (le'elohím)”。

遵教規的猶太人在祈禱以外，通常會寫及說成אֱלוֹקִים (elokím)，以避免濫用神之名。

בְּרֵאשִׁית בָּרָא אֱלֹהִים אֵת הַשָּׁמַ֖יִם וְאֵת הָאָֽרֶץ׃ וְהָאָ֗רֶץ הָיְתָה תֹ֙הוּ וָבֹ֔הוּ וְחֹ֖שֶׁךְ עַל־פְּנֵי תְהוֹם וְרוּחַ אֱלֹהִים מְרַחֶ֖פֶת עַל־פְּנֵי הַמָּֽיִם׃ וַיֹּ֥אמֶר אֱלֹהִים יְהִי אוֹר וַֽיְהִי־אוֹר׃

起初神創造天地。地是空虛混沌、淵面黑暗，神的靈運行在水面上。神說，要有光，就有了光。

אָֽנֹכִ֨י יְהֹוָ֣ה אֱלֹהֶ֔יךָ אֲשֶׁ֣ר הֽוֹצֵאתִ֩יךָ֩ מֵאֶ֨רֶץ מִצְרַ֜יִם מִבֵּ֣ית עֲבָדִ֗ים

我是耶和華你的神，曾將你從埃及地為奴之家領出來。


אלוהים

源自אֱלוֹהַּ (elóah，“神”)的複數形式。

本詞在語法上有時是複數，有時是單數。

類似神的人，有神般力量或權力的人（如統治者、法官）

וְדִבֶּר־הוּא לְךָ אֶל־הָעָ֑ם וְהָ֤יָה הוּא יִֽהְיֶה־לְּךָ לְפֶה וְאַתָּה תִּֽהְיֶה־לּוֹ לֵאלֹהִים׃

他要替你對百姓說話，你要以他當作口，他要以你當作神。


אלוהים

源自אֱלוֹהַּ (elóah，“神”)的複數形式。

אֱלוֹהַּ (elóah) 的不定複數


אלוה

源自原始西北閃米特語 *ʾlh，原始閃米特語 *ʾil-的變體，與אֵל有相同源頭。與阿卡德語 𒀭 (ilum)、阿拉伯語 إِلَه (ʔilah)、اللّٰه (allāh)、亞拉姆語 אֱלָהָא (ʾĕlāhā)、איל、腓尼基語 𐤀𐤋𐤌 (ʾlm)、烏加里特語 𐎛𐎍 (ỉl /ʾilu/)同源。

elóah (romanization)
אֱלוֹהִים \ אֱלֹהִים (indefinite plural)
אֱלוֹהַּ \ אֱלֹהַּ־
אֱלוֹהֵי \ אֱלֹהֵי־

מַה־לְּךָ הַיָּם כִּי תָנוּס הַיַּרְדֵּן תִּסֹּב לְאָחוֹר׃ הֶהָרִים תִּרְקְדוּ כְאֵילִים גְּבָעוֹת כִּבְנֵי־צֹאן׃ מִלִּפְנֵי אָדוֹן חוּלִי אָרֶץ מִלִּפְנֵי אֱלוֹהַּ יַעֲקֹב׃

滄海啊，你為何奔逃？約旦河哪，你為何倒流？大山哪，你為何踴躍如公羊？小山哪，你為何跳舞如羊羔。大地啊，你因見主的面，就是雅各神的面，便要震動。


אלה

זה (ze) 的陽性/陰性複數

וְאֵלֶּה תֹּלְדוֹת עֵשָׂו הוּא אֱדוֹם׃

這些就是以東人以掃的後代。


אלה

詞根
 א־ל
源自אל (el，“神”) + ־ה (á，陰性後綴)。


אלה

对比אֵלֹון (elōn，“大樹”)、אַלּוֹן (allōn，“大樹；橡樹”)，及唯複名詞אֵילִים (ēlīm，“結實的樹”)。


אלון

與阿卡德語 𒀠𒆷𒀭 (ʾallānu, alyānu，“橡樹；橡子”)、亞拉姆語 אִילָנָא (ʾīlānā，“樹”)、古典敘利亞語 ܐܺܝܠܳܢܳܐ (ʾīlānā，“樹”)同源。אִילָן (ʾīlān，“樹”) 的同源對似詞，其借自亞拉姆語。閃米特語族詞彙從蘇美爾語 𒄑𒀠𒆷𒈝 (allanum，“橡樹；橡子，橡子形的”)借入。亦对比אֵלָה (ʾelā，“圓柄黃連木”)，和唯複名詞אֵילִים (ēlīm，“結實的樹”)。

alon (romanization)
אַלּוֹנִים (indefinite plural)
אַלּוֹנֵי־

וַיֶּאֱהַל אַבְרָם וַיָּבֹא וַיֵּשֶׁב בְּאֵלֹנֵי מַמְרֵא אֲשֶׁר בְּחֶבְרוֹן וַיִּבֶן שָׁם מִזְבֵּחַ לַיהוָה׃

亞伯蘭就搬了帳棚，來到希伯崙幔利的橡樹那裡居住，在那裡為耶和華築了一座壇。

וַתָּמָת דְּבֹרָה מֵינֶקֶת רִבְקָה וַתִּקָּבֵר מִתַּחַת לְבֵית אֵל תַּחַת הָאַלּוֹן וַיִּקְרָא שְׁמוֹ אַלּוֹן בָּכוּת׃

利百加的奶母底波拉死了，就葬在伯特利下邊橡樹底下；那棵樹名叫亞倫巴古。

עַל רָאשֵׁי הֶהָרִים יְזַבֵּחוּ וְעַל הַגְּבָעוֹת יְקַטֵּרוּ תַּחַת אַלּוֹן וְלִבְנֶה וְאֵלָה כִּי טוֹב צִלָּהּ עַל כֵּן תִּזְנֶינָה בְּנוֹתֵיכֶם וְכַלּוֹתֵיכֶם תְּנָאַפְנָה׃

在各山頂、各高岡的橡樹、楊樹、栗樹之下，獻祭燒香，因為樹影美好；所以你們的女兒淫亂、你們的新婦行淫。


אילן

借自亞拉姆語 אִילָנָא / ܐܺܝܠܳܢܳܐ (ʾīlānā，“樹”)。אֵלֹון (elōn，“大樹”)和אַלּוֹן (allōn，“大樹；橡樹”) 的同源對似詞。

ilán (romanization)
אִילָנוֹת (indefinite plural)
אִילַן־
אִילָנֵי־


אמה

'amá (romanization)
אַמּוֹת (indefinite plural)

希伯來腕尺，一般相當於44.3cm，但有時也算作51.8cm


אמה

源自原始閃米特語 *ʔamat-。詞尾的ה被重新分析作詞根的第三個輔音（複數中可見）。

'amá (romanization)
אֲמָהוֹת (indefinite plural)
אָמוֹת (indefinite plural)
אֲמַת־
אַמְהוֹת־
אֲמוֹת־


אנגולה

經由多種歐洲語言，來自葡萄牙語 Angola，源自金邦杜語 ngola。

安哥拉（國家名，位於非洲）


אנטננריבו

塔那那利佛，安塔那那利佛（首都名，位於馬達加斯加）


אף

源自原始閃米特語 *ʔanp-。

כֹּ֡ל אֲשֶׁר֩ נִשְׁמַת־ר֨וּחַ חַיִּ֜ים בְּאַפָּ֗יו מִכֹּ֛ל אֲשֶׁ֥ר בֶּחָֽרָבָ֖ה מֵֽתוּ׃
kol ăšer nišmaṯ–rūaḥ ḥayyīm bə-appāw mik-kol ăšer be-ḥŏrāvā mēṯū.
凡在旱地上，鼻孔有氣息的生靈都死了。

7:22：，聖經和合本翻譯：

בִּנְפֹ֣ל אֽ֖וֹיִבְיךָ אֽוֹיִבְךָ אַל־תִּשְׂמָ֑ח וּ֜בִכָּשְׁל֗וֹ אַל־יָגֵ֥ל לִבֶּֽךָ:
פֶּן־יִרְאֶ֣ה יְ֭הוָה וְרַ֣ע בְּעֵינָ֑יו וְהֵשִׁ֖יב מֵעָלָ֣יו אַפּֽוֹ
bi-nfōl ōyivḵā al–tiśmāḥ ū-vi-kkāšəlō al–yāḡēl libbeḵā.
pen–yirʾe YHWH wə-raʿ bə-ʿēnāw wə-hēšīv mē-ʿālāw appō.
你仇敵跌倒，你不要歡喜；他傾倒，你心不要快樂。
恐怕耶和華看見就不喜悅，將怒氣從仇敵身上轉過來。

箴言24:17-18：，聖經和合本翻譯：


אף

הֱיֵה זְרֹעָם לַבְּקָרִים אַף יְשׁוּעָתֵנוּ בְּעֵת צָרָה׃
求你每早晨作我們的膀臂，遭難的時候，為我們的拯救。

以賽亞書33:2：，聖經和合本翻譯：


אף

וְזָכַרְתִּי אֶת־בְּרִיתִי יַעֲקוֹב וְאַף אֶת־בְּרִיתִי יִצְחָק וְאַף אֶת־בְּרִיתִי אַבְרָהָם אֶזְכֹּר וְהָאָרֶץ אֶזְכֹּר
vəzachárti et brití yaʿaqóv vəáf et brití yitzḥaq vəáf et brití avrahám ezkór vəhaáretz ezkór
我就要記念我與雅各所立的約、與以撒所立的約、與亞伯拉罕所立的約；並要記念這地。

26:42：，聖經和合本翻譯：

אף אחד לא ענה.

אף פעם לא הייתי שם.


קרנף

源自קֶרֶן (kéren，“角”) + אַף (af，“鼻子”)。

karnáf (romanization)
קַרְנַפִּים (indefinite plural)
קַרְנַף־
קַרְנַפֵּי־
קַרְנַפָּה (feminine)


אפגניסטן

阿富汗（國家名，位於亞洲）


אפונה

afuná (romanization)
אֲפוּנִים (indefinite plural)


אפר

אפור (“灰色的”)單字 之短寫法


ארבעים

源自原始閃米特語 *ʾarbaʿū-。


ארגנטינה

阿根廷（國家名，位於南美洲）


אריה

源自原始閃米特語 *ʔarway-。对比吉茲語 አርዌ (ʾärwe，“動物，野獸”)。

aryé (romanization)
אֲרָיוֹת (indefinite plural)
אֲרִי־


לביא

源自原始閃米特語 *labiʔ- (“獅子”)。

laví (romanization)
לְבִיאִים (indefinite plural)
לְבִיא־
לְבִיאָה (feminine)


לביא

源自原始閃米特語 *labiʔ- (“獅子”)。

男性人名，等價於英語Leo


לביא

源自原始閃米特語 *labiʔ- (“獅子”)。

לְבִיאָה的另一種拼寫法


לביאה

源自原始閃米特語 *labiʾ- (“獅子”)。

l'vi'á (romanization)
לְבִיאוֹת (indefinite plural)
לָבִיא (masculine)


ארי

源自原始閃米特語 *ʔarway-。與亞拉姆語 אריא (arya)同源。

獅子：אריה (aryé)的另一種寫法


ארי

源自原始閃米特語 *ʔarway-。與亞拉姆語 אריא (arya)同源。

男性人名，等價於英語Ari


אריאל

源自אֲרִי (arí，“獅子”) + אֵל (él，“上帝”)，字面意思是「上帝之獅」。

男性或女性人名，Ariel

阿里埃勒（城市名，位於以色列）


בא

对比腓尼基語 𐤁𐤀 (bʾ)、阿拉伯語 بَاءَ (bāʔa，“回來，返回”)、吉茲語 ቦአ (boʾä，“進入”)。

用於表達渴望、衝動；或不想、不願意。

與ל־ (l-)搭配使用

בא לך לטייל קצת?

לא בא לי ללכת לים.

讓我們……，一起……吧；與動詞的第一人稱複數將來時形式搭配使用，組成勸勉/勸誘式。

בוא נדבר על זה מחר.

הַנְּפִלִים הָיוּ בָאָרֶץ בַּיָּמִים הָהֵם וְגַם אַחֲרֵי־כֵן אֲשֶׁר יָבֹאוּ בְּנֵי הָאֱלֹהִים אֶל־בְּנוֹת הָאָדָם וְיָלְדוּ לָהֶם הֵמָּה הַגִּבֹּרִים אֲשֶׁר מֵעוֹלָם אַנְשֵׁי הַשֵּׁם׃
han'filím hayú va'árets bayamím hahém v'gám 'akharei-khén 'ashér yavó'u b'néi ha'elohím 'el-b'nót ha'adám v'yal'dú lahém héma hagiborím 'ashér me'olám 'anshéi hashém.
hannəp̄īlīm hāyū ḇāʾā́reṣ bayyāmīm hāhēm wəḡam ʾaḥărē-ḵēn ʾăšer yāḇṓʾū bənē hāʾĕlōhīm ʾel-bənōṯ hāʾāḏām wəyāləḏū lāhem hḗmmā haggibbōrīm ʾăšer mēʿōlām ʾanəšē haššēm.
那時候有偉人在地上，後來神的兒子們，和人的女子們交合生子，那就是上古英武有名的人。

6:4：（聖經和合本翻譯）


בא

ba (romanization)
בָּאָה (feminine)
בָּאִים (masculine plural)
בָּאוֹת (feminine plural)

בשנה הבאה נשב על המרפסת ונספור ציפורים נודדות.
bashaná haba'á neshév al hamirpéset v'nispór tziporím nod'dót.
明年我們就坐在門廊上，數著遷徙來的鳥兒。


קודם

最终源自原始閃米特語 *q-d-m (“先於，早於”)。对比亞拉姆語 קֳדָם (qŏḏām)、吉茲語 ቅድመ (ḳədmä)。


קדם

來自原始閃米特語 *q-d-m (“先於，早於”)。对比阿拉伯語 قَدَمَ (qadama)、古典敘利亞語 ܩܕܡ。

וַיַּעְתֵּק מִשָּׁם הָהָרָה מִקֶּדֶם לְבֵית־אֵל וַיֵּט אָהֳלֹה בֵּית־אֵל מִיָּם וְהָעַי מִקֶּדֶם וַיִּבֶן־שָׁם מִזְבֵּחַ לַיהוָה וַיִּקְרָא בְּשֵׁם יְהוָה׃
vaya'ték mishám hahára mikédem l'veit-'él vayét 'oholó beit-'él miyám v'ha'áy mikédem vayiven-shám mizbéakh laYHVH vayikrá b'shém YHVH.
wayyaʿtēq miššām hāhā́rā miqqéḏem ləḇēṯ-ʾēl wayyēṭ ʾohŏlō bēṯ-ʾēl miyyām wəhāʿay miqqéḏem wayyiḇen-šām mizbḗaḥ laYHWH wayyiqrā bəšēm YHWH.
從那裡他又遷到伯特利東邊的山，支搭帳棚，西邊是伯特利、東邊是艾；他在那裡又為耶和華築了一座壇，求告耶和華的名。

12:8：（聖經和合本翻譯）

הֲשִׁיבֵנוּ יְהוָה אֵלֶיךָ ונשוב (וְנָשׁוּבָה) חַדֵּשׁ יָמֵינוּ כְּקֶדֶם׃
hashivénu YHVH 'elékha v'nashúva khadésh yaméinu k'kédem.
hăšīḇḗnū YHWH ʾēléḵā wənāšū́ḇā ḥaddēš yāmḗnū kəqéḏem.
耶和華啊，求你使我們向你回轉，我們便得回轉；求你復新我們的日子，像古時一樣。

耶利米哀歌5:21：（聖經和合本翻譯）


קדם

קידם單字 之短寫法。


קדם

קודם單字 之短寫法。


בבל

源自阿卡德語 𒆍𒀭𒊏𒆠 (Bābilim)。

וַיָּבֵא מֶלֶךְ־אַשּׁוּר מִבָּבֶל וּמִכּוּתָה וּמֵעַוָּא וּמֵחֲמָת וּסְפַרְוַיִם וַיֹּשֶׁב בְּעָרֵי שֹׁמְרוֹן תַּחַת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וַיִּרְשׁוּ אֶת־שֹׁמְרוֹן וַיֵּשְׁבוּ בְּעָרֶיהָ׃
vayavé mélekh-'ashúr mibavél umikúta ume'avá umekhamát us'farváyim vayóshev b'aréi shom'rón tákhat b'néi yisra'él vayir'shú 'et-shom'rón vayesh'vú b'aréha.
wayyāḇē meleḵ-ʾaššūr mibbāḇel ūmikkū́ṯā ūmēʿawwā ūmēḥămāṯ ūsəp̄arwáyim wayyṓšeḇ bəʿārē šōmərōn táḥaṯ bənē yiśrāʾēl wayyīrəšū ʾeṯ-šōmərōn wayyēšəḇū bəʿāréhā.
亞述王從巴比倫、古他、亞瓦、哈馬，和西法瓦音遷移人來，安置在撒瑪利亞的城邑，代替以色列人；他們就得了撒瑪利亞，住在其中。

列王紀下17:24：（聖經和合本翻譯）


בגדאד

巴格達（首都名，位於伊拉克）


בוליביה

借自西班牙語 Bolivia。

玻利維亞（國家名，位於南美洲）


בוקרשט

布加勒斯特（首都名，位於羅馬尼亞）


בירה

birá (romanization)
בִּיִרוֹת (indefinite plural)
בִּירַת־
בִּירוֹת־


בירה

源自意大利語 birra。

bíra (romanization)
בִּיִרוֹת (indefinite plural)
בִּירַת־
בִּירוֹת־


בלגיה

比利時（國家名，位於西歐）。


בצל

对比阿拉伯語 بَصَل (baṣal)、亞拉姆語 בּוּצְלָא。

batsál (romanization)
בְּצָלִים (indefinite plural)
בְּצַל־
בִּצְלֵי־


ברא

詞根
 ב־ר־א
源自詞根ב־ר־א (b-r-')。與阿拉伯語 بَرَأَ (baraʔa)同源。

וַיִּבְרָא אֱלֹהִים אֶת־הָאָדָם בְּצַלְמוֹ בְּצֶלֶם אֱלֹהִים בָּרָא אֹתוֹ זָכָר וּנְקֵבָה בָּרָא אֹתָם׃
Va-yivrá Elohím et ha-adám b-tsalmó, b-tsélem Elohím bará otóm, zakhár u-n'qevá bará otám.
神就照著自己的形像造人，乃是照著他的形像造男造女。

1:27：（聖經和合本翻譯）

עַל פֵּרוֹת הָאִילָן אוֹמֵר, בּוֹרֵא פְּרִי הָעֵץ, חוּץ מִן הַיַּיִן, שֶׁעַל הַיַּיִן אוֹמֵר בּוֹרֵא פְּרִי הַגָּפֶן. וְעַל פֵּרוֹת הָאָרֶץ אוֹמֵר בּוֹרֵא פְּרִי הָאֲדָמָה

在樹上果實說，「他創造樹木的果實。」但在藤蔓則不一樣，在藤蔓上的說，「他創造藤蔓的果實。」而在地面上果實說，「他創造大地的果實。」

'Al perót ha-ilán omér, boréi p'ri ha-'etz, ḥutz min ha-yáyin, she-'al ha-yáyin omér boréi p'ri ha-gáfen. V-'al perót ha-áretz omer, boréi p'ri ha-adamá.


ברא

詞根
 ב־ר־א
源自詞根ב־ר־א (b-r-')。


בריסל

借自意第緒語 בריסל (brisl)。

布魯塞爾（首都名，位於比利時）


ברך

源自原始閃米特語 *birk-、*bark- (“膝蓋”)。

bérekh (romanization)
ברכיים \ בִּרְכַּיִם (indefinite plural)

הוא ישב על הברכיים שלה.


ברך

請參閲主詞條的词源章節。


ברך

請參閲主詞條的词源章節。


ברך

請參閲主詞條的词源章節。

בֹּאוּ נִשְׁתַּחֲוֶה וְנִכְרָעָה נִבְרְכָה לִפְנֵי יהוה עֹשֵׂנוּ
bóu nishtakhavé v'nikhraá nivr'khá lifné YHVH osénu
來阿，我們要屈身敬拜，在造我們的耶和華面前跪下。

詩篇95:6：（聖經和合本翻譯）

וַיִּבְרַךְ עַל בִּרְכָּיו


בשר

源自原始西閃米特語 *baśar-。與阿拉伯語 بَشَر (bašar，“人類”)同源。

basár (romanization)
בְּשָׂרִים (indefinite plural)
בְּשַׂר־
בִּשְׂרֵי־

כִּי־יַרְחִיב יְהֹוָה אֱלֹהֶיךָ אֶת־גְּבֻלְךָ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר־לָךְ וְאָמַרְתָּ אֹכְלָה בָשָׂר כִּי־תְאַוֶּה נַפְשְׁךָ לֶאֱכֹל בָּשָׂר בְּכׇל־אַוַּת נַפְשְׁךָ תֹּאכַל בָּשָׂר׃
Ki yarḥív Adonái Elohékha et g'vulkhá ka-ashér dibér lakh v-amartá okhlá basár ki t'avá nafsh'khá le'ekhól basár b-khol avvat nafsh'kha tokhál basár.
耶和華你的神照他所應許，擴張你境界的時候，你心裡想要吃肉，說，我要吃肉，就可以隨心所欲的吃肉。

12:20：（聖經和合本翻譯）

כָּל הַבָּשָׂר אָסוּר לְבַשֵּׁל בְּחָלָב, חוּץ מִבְּשַׂר דָּגִים וַחֲגָבִים.

除了魚肉和蝗蟲以外，所有的肉都禁止和牛奶一起煮。

Kol ha-basár asúr l'vashél b-ḥaláv, ḥutz mi-b'sár dagím v-ḥagavím.

תְּהִלַּת יְהֹוָה יְדַבֶּר־פִּי וִיבָרֵךְ כׇּל־בָּשָׂר שֵׁם קׇדְשׁוֹ לְעוֹלָם וָעֶד׃
T'hilát Adonái y'dabér pi vi-yvarékh kol basár shem qodshó l'olám va-ed.
我的口要說出讚美耶和華的話；惟願凡有血氣的，都永永遠遠稱頌他的聖名。

詩篇145:21：（聖經和合本翻譯）

וַתַּעְגְּבָה עַל פִּלַגְשֵׁיהֶם אֲשֶׁר בְּשַׂר־חֲמוֹרִים בְּשָׂרָם וְזִרְמַת סוּסִים זִרְמָתָם׃
va-ta'gvá 'al pilagshehém ashér b'sár ḥamorím b'sarám v-zirmát susím zirmatám
貪戀情人，身壯精足，如驢如馬。

以西結書23:20：（聖經和合本翻譯）

וַיֹּאמֶר לוֹ לָבָן אַךְ עַצְמִי וּבְשָׂרִי אָתָּה וַיֵּשֶׁב עִמּוֹ חֹדֶשׁ יָמִים׃
va-yómer lo laván akh 'atsmí u-v'sarí áta va-yéshev 'imo ḥódesh yamim
拉班對他說，你實在是我的骨肉，雅各就和他同住了一個月。

29:14：（聖經和合本翻譯）

אֵיזֶהוּ מַמְזֵר, כָּל שְׁאֵר בָּשָׂר שֶׁהוּא בְלֹא יָבֹא דִּבְרֵי רַבִּי עֲקִיבָא.

有誰是反教規出生的？根據阿基瓦拉比所說，任何人都不能和自己的親屬性交。

Éizehu mamzér, kol sh'ér basár she-hu v-lo yavó, divrí Rabbi Aqivá.

וְרָאָה הַכֹּהֵן אֶת־הַבָּשָׂר הַחַי וְטִמְּאוֹ הַבָּשָׂר הַחַי טָמֵא הוּא צָרַעַת הוּא׃
v-ra'á ha-kohén et ha-basár ha-ḥai v-tim'ó ha-basár ha-ḥai tamé hu tsará'at hu
祭司一看那紅肉，就定他為不潔淨；紅肉本是不潔淨，是大痲瘋。

13:15：（聖經和合本翻譯）


בת

繼承自原始閃米特語 *bint-，/i/ 音隨菲利皮法則變為 /a/，/n/ 音則被後面的 /t/ 所同化。

bat (romanization)
בָּנוֹת (indefinite plural)
בַּת־
בְּנוֹת־
בֵּן (masculine)

וַתֹּאמֶר אֲחֹתוֹ אֶל בַּת פַּרְעֹה
vatómer achotó el bat par'ó
（孩子的姐姐）對法老的女兒說

2:7：（聖經和合本翻譯）

(類比בן) 直系女性後裔

בת חוה

用於指女性或陰性名詞的年齡：……歲的，……年的

היא בת שש.

עוד לא אבדה תקותינו \ התקוה בת שנות אלפים
‘Od lo avdah tikvatenu / hatikvah bat shenot ʿalpayim
我們的希望還未破滅，/ 兩千年的古老希望


בת

可能與阿拉伯語 بَاطِيَة (bāṭiya，“酒桶”)有關。

bat (romanization)
בָּתִּים (indefinite plural)

(聖經希伯來語) 液體量積單位，相當於大約40公升


בן אדם

ben adám (romanization)
בְּנֵי אָדָם (indefinite plural)

אדם

人類（字面意思是「亞當之子」）

איש

人類（字面意思是「亞當之子」）

בן אנוש

人類（字面意思是「亞當之子」）

人類（字面意思是「亞當之子」）


בן מלך

ben mélech (romanization)
בְּנֵי מְלָכִים (indefinite plural)
בַּת מֶלֶךְ (feminine)

בן־מלך (“王子”)的另一種拼寫法


בן־מלך

ben-mélech (romanization)
בני־מלכים (indefinite plural)
בת־מלך (feminine)


בן תרבות

ben tarbút (romanization)
בני תרבות (indefinite plural)
בַּת תַּרְבּוּת (feminine)

בן־תרבות (“有教養的人，受過良好教育的人”)的另一種拼寫法


בן־תרבות

ben tarbút (romanization)
בני־תרבות (indefinite plural)
בַּת־תַּרְבּוּת (feminine)

有教養的人，受過良好教育的人（字面意思是「文化之子」）


תרבות

tarbút (romanization)
תרבויות \ תַּרְבֻּיּוֹת (indefinite plural)


תרבות

תירבות單字 之短寫法。


בנימין

源自בן + ימין；“右手邊的兒子”，指雅各的小兒子便雅憫；也指其後裔的部落及所佔有的領地。


בן

源自原始閃米特語 *bin-。

bén (romanization)
בָּנִים (indefinite plural)
בֶּן־
בְּנֵי־
בַּת (feminine)

在現代希伯來語的口語中，複數יְלָדִים指所有性別的小孩，而בָּנִים專指男孩。

造新詞時多用借自亞拉姆語的בַּר (bar)，如בַּר דַּעַת (bar dá'at)、בַּר קַיָּמָא (bar kayamá)。

בן אדם

בן ישראל

擁有某個抽象性質（如知識、能力）的人

בן דעת

בן תורה

用於表示男性或陽性名詞的年齡：……歲的，……年的

הוא בן שש.

וְנֹ֕חַ בֶּן־שֵׁ֥שׁ מֵא֖וֹת שָׁנָ֑ה וְהַמַּבּ֣וּל הָיָ֔ה מַ֖יִם עַל־הָאָֽרֶץ׃
當洪水氾濫在地上的時候，挪亞整六百歲。

7:6：（聖經和合本翻譯）

בית קברות בן 4,000 שנה שופך אור על י־ם בתקופת הברונזה
béit-k'varót bén 4,000 shaná shofékh ór ál y-m bit'kufát-hab'rónza
距今4000年的墓地有助於理解青銅時代的耶路撒冷

2011年9月28日，ניר חסון，國土報網頁版：


בן

源自原始閃米特語 *bin-。


בן

אֲמָרַי הַאֲזִינָה יהוה בִּינָה הֲגִיגִי
'amaráy ha'azína YHWH bína hagigí
我的王我的神啊，求你垂聽我呼求的聲音。

詩篇5:2：（聖經和合本翻譯）


בן

בְּ־ (b'-) 的變形，其以第三人稱陰性複數人稱代詞作為賓語。


בן זונה

源自בֶּן־ (ben-，“……之子”) + זוֹנָה (zoná，“妓女，娼妓”)。对比英語 son of a whore、西班牙語 hijo de puta、意大利語 figlio di puttana。

混蛋，混賬：對男性的侮辱性冒犯語

很牛屄的東西，很好的東西


זונה

源自詞根 ז־נ־ה 。对比阿拉伯語 زِنًى (zinan)。

zoná (romanization)
זוֹנוֹת (indefinite plural)
זוֹנֶה (masculine)


זונה

源自詞根 ז־נ־ה 。对比阿拉伯語 زِنًى (zinan)。

זָנָה 的陽性單數現在時分詞和現在時


זונה

源自詞根 ז־נ־ה 。对比阿拉伯語 زِنًى (zinan)。

זָנָה 的陰性單數現在時分詞和現在時


שרמוטה

源自阿拉伯語 شَرْمُوطَة (šarmūṭa)。

sharmúta (romanization)
שַׁרְמוּטוֹת (indefinite plural)


זנה

对比阿拉伯語 زَنَى (zanā，“私通”)。

וַיֵּשֶׁב יִשְׂרָאֵל בַּשִּׁטִּים וַיָּחֶל הָעָם לִזְנוֹת אֶל־בְּנוֹת מוֹאָב׃
以色列人住在什亭；百姓與摩押女子行起淫亂。

25:1：（聖經和合本翻譯）

וַתִּזְנֶה עָלָיו פִּילַגְשׁוֹ וַתֵּלֶךְ מֵאִתּוֹ אֶל־בֵּית אָבִיהָ אֶל־בֵּית לֶחֶם יְהוּדָה וַתְּהִי־שָׁם יָמִים אַרְבָּעָה חֳדָשִׁים׃
妾行淫離開丈夫，回猶大伯利恆，到了父家，在那裡住了四個月。

19:2：（聖經和合本翻譯）

וְהָיָה לָכֶם לְצִיצִת וּרְאִיתֶם אֹתוֹ וּזְכַרְתֶּם אֶת־כָּל־מִצְוֹת יְהוָה וַעֲשִׂיתֶם אֹתָם וְלֹא־תָתוּרוּ אַחֲרֵי לְבַבְכֶם וְאַחֲרֵי עֵינֵיכֶם אֲשֶׁר־אַתֶּם זֹנִים אַחֲרֵיהֶם׃
你們佩帶這繸子，好叫你們看見就記念遵行耶和華一切的命令，不隨從自己的心意、眼目，行邪淫，像你們素常一樣。

15:39：（聖經和合本翻譯）


בני ישראל

b'ne yisraél (romanization)
בֶּן יִשְׂרָאֵל (indefinite singular)

צַעֲקַת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל בָּאָה אֵלָי
tsaakát b'ne yisraél báa eláy
現在以色列人的哀聲達到我耳中

3:9：（聖經和合本翻譯）

仅按字面意思，并无比喻或俗语义；参见בני、ישראל。


בני

(בְּנֵי, b'né) בֵּן (ben) 的複數結構態變形。

עֲשֶׂרֶת בְּנֵי הָמָן בֶּן־הַמְּדָתָא
aséret b'né hamán ben-ham'dáta
這十人都是哈米大他的孫子
(字面意思是「哈米大他兒子的兒子」)

以斯帖記9:10：（聖經和合本翻譯）

(בְּנִי, b'ní) בֵּן (ben) 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞。

כֹּה אָמַר יהוה בְּנִי בְכֹרִי יִשְׂרָאֵל
kó amár YHVH b'ní v'chorí yisraél
耶和華這樣說，以色列是我的兒子、我的長子

4:22：（聖經和合本翻譯）

(בָּנַי, banáy) בֵּן (ben) 的複數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞。

וַיֹּאמֶר יוֹסֵף אֶל־אָבִיו בָּנַי הֵם
vayómer yoséf el-avív banáy hém
約瑟對他父親說，這是（神在這裡賜給）我的兒子

48:9：（聖經和合本翻譯）


ימין

源自原始閃米特語 *yamīn-，源自原始亞非語 *yamin-。

וַיַּעֲלוּ זִפִים אֶל־שָׁאוּל הַגִּבְעָתָה לֵאמֹר הֲלֹוא דָוִד מִסְתַּתֵּר עִמָּנוּ בַמְּצָדֹות בַּחֹרְשָׁה בְּגִבְעַת הַֽחֲכִילָה אֲשֶׁר מִימִין הַיְשִׁימֹֽון׃
西弗人上到基比亞見掃羅，說，大衛不是在我們那裡的樹林裡山寨中、曠野南邊的哈基拉山藏著麼。

撒母耳記上23:19：（聖經和合本翻译）

צָפֹון וְיָמִין אַתָּה בְרָאתָם תָּבֹור וְחֶרְמֹון בְּשִׁמְךָ יְרַנֵּֽנוּ׃
南北為你所創造；他泊和黑門都因你的名歡呼。

詩篇89:12：（聖經和合本翻译）

וּבְנֵי שִׁמְעֹון יְמוּאֵל וְיָמִין וְאֹהַד וְיָכִין וְצֹחַר וְשָׁאוּל בֶּן־הַֽכְּנַעֲנִֽית׃
西緬的兒子是耶母利、雅憫、阿轄、雅斤、瑣轄；還有迦南女子所生的掃羅。

創世紀46:10：（聖經和合本翻译）

וַיִּהְיוּ בְנֵי־רָם בְּכֹור יְרַחְמְאֵל מַעַץ וְיָמִין וָעֵֽקֶר׃
耶拉篾長子蘭的兒子是瑪斯、雅憫、以結。

歷代志上2:27：（聖經和合本翻译）


תימן

提幔（地區名，位於以東）

也門，葉門（國家名，位於亞洲）


שמאל

源自原始閃米特語 *šimaʔl。與阿拉伯語 شِمَال (šimāl)、阿卡德語 𒆏 (šumēlum)、亞拉姆語 סְמָלָא (səmālā)、שְׂמָאלָא (śəmālā)、ܣܸܡܵܠܵܐ (semmālā)、烏加里特語 𐎌𐎎𐎀𐎍 (šmảl)同源。“北方”的意思指人面對日出時，北方就在左邊，該義項也存在於阿拉伯語。

בצד שמאל

יד שמאל

מפלגת שמאל

וַיֵּחָלֵק עֲלֵיהֶם לַיְלָה הוּא וַעֲבָדָיו וַיַּכֵּם וַֽיִּרְדְּפֵם עַד־חֹובָה אֲשֶׁר מִשְּׂמֹאל לְדַמָּֽשֶׂק׃

到夜晚，亞伯拉罕把他的部下分成幾隊去攻擊敵人，並帶領他們一路追到大馬士革以北的何把。


שמאלי

s'malí (romanization)
שְׂמָאלִית (feminine)
שְׂמָאלִים (masculine plural)
שְׂמָאלִיּוֹת (feminine plural)


בגרות

bagrút (romanization)
בגרויות \ בַּגְרֻיּוֹת (indefinite plural)
בַּגְרוּת־
בגרויות \ בַּגְרֻיּוֹת־


גאורגיה

格魯吉亞，喬治亞（國家名，位於亞洲和歐洲）


גרוזיה

源自俄語 Гру́зия (Grúzija)。

格魯吉亞，喬治亞（國家名，位於亞洲和歐洲）


גאנה

加納，迦納（國家名，位於非洲）


גבינה

对比阿拉伯語 جُبْن (jubn，“芝士，奶酪”)。

g'viná (romanization)
גְּבִינוֹת (indefinite plural)
גְּבִינַת־
גְּבִינוֹת־

הֲלֹא כֶחָלָב תַּתִּיכֵנִי וְכַגְּבִנָּה תַּקְפִּיאֵנִי׃
Ha-ló khe-ḥaláv tatikhéni; v-kha-gviná taqpi'éni?
你不是倒出我來好像奶，使我凝結如同奶餅麼。

約伯記10:10：（聖經和合本翻譯）

הַנּוֹדֵר מִן הַגְּבִינָה, אָסוּר בָּהּ בֵּין מְלוּחָה בֵּין טְפֵלָה:

如果有人發誓戒除奶酪，那麼不管是加了鹽還是沒加鹽（的奶酪）都不能吃。

Ha-nodér min ha-gviná, asúr bah bein mluḥá bein tfelá.

עֲשָׂרָה דְּבָרִים מַחֲזִירִין אֶת הַחוֹלֶה לְחׇלְיוֹ וְחׇלְיוֹ קָשֶׁה אֵלּוּ הֵן: הָאוֹכֵל בְּשַׂר שׁוֹר, שֶׁמֶן, בָּשָׂר צָלִי, בְּשַׂר צִפֳּרִים, וּבֵיצָה צְלוּיָה, וְשַׁחֲלַיִם, וְתַגְלַחַת, וּמֶרְחָץ, וּגְבִינָה, וְכָבֵד, וְיֵשׁ אֹמְרִים אַף אֱגוֹזִים, וְיֵשׁ אֹמְרִים אַף קִשּׁוּאִין.

有十樣東西能讓病好的人重返病痛，而且病情還會加重。這十樣東西分別是：狐狸肉、脂肪、烤肉、鳥肉、母雞下的蛋、水芹、刮鬍子、洗澡、奶酪、肝臟，有人還說吃堅果，或者黃瓜也有相同的效果。

'Asará dvarím maḥazirín et ha-ḥolé l-ḥolyó v-ḥolyo qashé élu hen: ha-okhél b'sar shor, shémen, basár tsalí, b'sar tsiporím, u-veitsá tsluyá, v-shaḥaláyim, v-tagláḥat, u-merḥats, u-gviná, v-khavéd, v-yesh omrím af egozím, v-yesh omrím af qisshu'ín.


גבר

源自原始西閃米特語 *gabr-；對比亞拉姆語 גַּבְרָא (gaḇrā，“男人”)。

géver (romanization)
גְּבָרִים (indefinite plural)
גְּבֶרֶת (feminine)


גבר

géver (romanization)
גְּבָרִים (indefinite plural)

בעלי הבתים משכימים עם קריאת הגבר
公雞一大早打鳴的時候，戶主就起來了。

1880, Yehuda Leib Gordon, צלוחית של פלייטון (tslókhít shel fylyéton), page 501:


גברי

gavrí (romanization)
גַּבְרִית (feminine)
גַּבְרִים (masculine plural)
גַּבְרִיִּים (masculine plural)
גַּבְרִיּוֹת (feminine plural)


גברי

男性人名 גַּבְרִיאֵל (gavriél) 的指小詞


נשי

nashí (romanization)
נָשִׁית (feminine)
נָשִׁיִּים (masculine plural)
נָשִׁיּוֹת (feminine plural)

היסטוריה נשית

בגדים נשיים


נשי

אִשָׁה 的複數結構態變形。


גברת

gvéret (romanization)
גְּבָרוֹת (indefinite plural)
גְּבִירוֹת (indefinite plural)


אשה

源自原始閃米特語 *ʾanθ-at-。與烏加里特語 𐎀𐎘𐎚 (ảṯt)、亞拉姆語 אִנְתְּתָא (ʾintəṯā)、אִיתְּתָא (ʾittəṯā)、阿拉伯語 أُنْثَى (ʔunṯā)同源。

'ishá (romanization)
נָשִׁים (indefinite plural)
אֵשֶׁת־
נְשׁוֹת־
נְשֵׁי־
אִישׁ (masculine)

מִכֹּל הַבְּהֵמָה הַטְּהוֹרָה תִּקַּח לְךָ שִׁבְעָה שִׁבְעָה אִישׁ וְאִשְׁתּוֹ וּמִן הַבְּהֵמָה אֲשֶׁר לֹא טְהֹרָה הִוא שְׁנַיִם אִישׁ וְאִשְׁתּוֹ׃
凡潔淨的畜類，你要帶七公七母；不潔淨的畜類，你要帶一公一母。

7:2：（聖經和合本翻譯）


אשה

與אֵשׁ ('ésh，“火”) ← 原始閃米特語 *ʾiš-有關。

'ishé (romanization)
אִשִּׁים (indefinite plural)
אִשֵּׁה־
אִשֵּׁי־


אישה

isháh (romanization)
נָשִׁים (indefinite plural)
אֵשֶׁת־
אִישׁ (masculine)

אִשָּׁה的長寫法。


גדול

源自詞根 ג־ד־ל 。

gadól (romanization)
גְּדוֹלָה (feminine)
גְּדוֹלִים (masculine plural)
גְּדוֹלוֹת (feminine plural)

[ɡɔːˈðoː.ol]

אָסֻרָה־נָּא וְאֶרְאֶה אֶת־הַמַּרְאֶה הַגָּדֹל הַזֶּה
asuro-ná v'er'é et-hamar'é hagadól hazé
我要過去看這大異象

3:3：（聖經和合本翻譯）

גְּדֹל הָעֵצָה וְרַב הָעֲלִילִיָּה
g'dól haetsá v'ráv haaliliyá
謀事有大略，行事有大能

耶利米書32:19：（聖經和合本翻譯）


גוף

guf (romanization)
גּוּפִים (indefinite plural)
גּוּף־

一群人，一組人；組織，機構

גּוּף תִּקְשׁוֹרֶת


גירש

对比烏加里特語 𐎂𐎗𐎌 (grš，“驅逐”)。

gerésh (romanization)
גורש \ גֹּרַשׁ (passive)


גלידה

glidá (romanization)
גְּלִידוֹת (indefinite plural)
גְּלִידַת־
גְּלִידוֹת־


גלידרייה

源自גְּלִידָה (g'lidá)。

g'lideríya (romanization)
גְּלִידֶרִיּוֹת (indefinite plural)


גלידריה

גלידרייה (g'lideríya)的另一種拼寫法。


גמל

源自原始閃米特語 *gamal-。对比阿拉伯語 جَمَل (jamal，“駱駝”)、جَمَّال (jammāl，“騎駱駝的人”)。

gamál (romanization)
גְּמַלִּים (indefinite plural)
גְּמַל־
גְּמַלֵּי־
נָאקָה (feminine)

וַתְּמַהֵר וַתּוֹרֶד כַּדָּהּ מֵעָלֶיהָ וַתֹּאמֶר שְׁתֵה וְגַם־גְּמַלֶּיךָ אַשְׁקֶה וָאֵשְׁתְּ וְגַם הַגְּמַלִּים הִשְׁקָתָה׃
vat'mahér vatóred kadáh me'aléha vatómer sh'té v'gam-g'malékha 'ashké va'ésht v'gám hag'malím hishkáta.
wattəmahēr wattṓreḏ kaddāh mēʿāléhā wattṓmer šəṯē wəḡam-gəmalléḵā ʾašqé wāʾēšt wəḡam haggəmallīm hišqā́ṯā.
她就急忙從肩頭上拿下瓶來，說，請喝，我也給你的駱駝喝 。我便喝了。她又給我的駱駝喝了。

24:46：（聖經和合本翻譯）


גמל

gamál (romanization)
גַּמָּלִים (indefinite plural)
גַּמַּל־
גַּמָּלֵי־


גן

gan (romanization)
גַּנִּים (indefinite plural)
גַּן־
גַּנֵּי־

本詞的限定形是הַגָּן (hagán)。

בָּאתִי לְגַנִּי אֲחֹתִי כַלָּה
báti l-ganí aḥotí kalá
我妹子、我新婦、我進了我的園中

雅歌5:1：（聖經和合本翻譯）


גן

源自德語 Gen。為希伯來語科學院所接受認定，因其與詞根ג־נ־ן (g-n-n)類似，而該詞根衍生出的詞與花園、幼兒園等有關。源頭的德語詞由威廉·約翰森所造，來自古希臘語 γενεά (geneá，“種族，血統；一代人；後代”)，源自γίγνομαι (gígnomai，“誕生，形成，出現”)的不定過去式。

gen (romanization)
גֶּנִים (indefinite plural)
גֶּן־


גן עדן

gan 'éden (romanization)
גַּנֵּי עֵדֶן (indefinite plural)


הגן

גן (gan) 的單數定變形：花園


גנן

ganán (romanization)
גַּנָּנִים (indefinite plural)
גַּנַּן־
גַּנָּנֵי־
גַּנֶּנֶת (feminine)


גנן

與阿拉伯語 جن (“覆蓋”)有關。

וְגַנּוֹתִי עַל־הָעִיר הַזֹּאת לְהוֹשִׁיעָהּ לְמַעֲנִי וּלְמַעַן דָּוִד עַבְדִּי׃
因我為自己的緣故，又為我僕人大衛的緣故，必保護拯救這城。

以賽亞書37:35：（聖經和合本翻譯）


גשם

对比烏加里特語 𐎂𐎌𐎎 (gšm，“雨；暴雨”)。

géshem (romanization)
גְּשָׁמִים (indefinite plural)
גֶּשֶׁם־
גִּשְׁמֵי־


גשום

源自詞根 ג־ש־ם 。


מטר

源自原始閃米特語 [具體何詞?]。对比亞拉姆語 ܡܛܪܐ、מִטְרָא (miṭrā)、阿拉伯語 مَطَر (maṭar)。

matár (romanization)
מְטָרִים (indefinite plural)
מְטַר־
מִטְרֵי־


מטר

源自法語 mètre及其同源詞，源自古希臘語 μέτρον (métron，“量度；規則；長度，尺寸；詩歌的韻律”)。

méter (romanization)
מֶטְרִים (indefinite plural)


מטרייה

מִטְרִיָּה的長寫法


מטריה

源自詞根 מ־ט־ר 。

mitriyá (romanization)
מִטְרִיּוֹת (indefinite plural)


גשר

源自阿卡德語 𒄀𒅆𒅕𒊑 (/gišru/，“橋”)，參見亞拉姆語 גשרא (gišrā，“橋”) / ܓܫܪܐ (gešrā，“橋”)、阿拉伯語 جِسْر (jisr，“橋”)。


רגש

régesh (romanization)
רְגָשׁוֹת (indefinite plural)
רגש־
רגשות־


רגשי

rigshí (romanization)
רִגְשִׁית (feminine)
רִגְשִׁים (masculine plural)
רִגְשִׁיִּים (masculine plural)
רִגְשִׁיּוֹת (feminine plural)


דבורה

源自原始閃米特語 *dVbr- (“蜂”)。與古典敘利亞語 ܕܒܘܪܐ (debbōrā)、阿姆哈拉語 ዲቧራ (dibʷara)、阿拉伯語 دَبُّور (dabbūr)、زُنْبُور (zunbūr)、古典曼達安語 ࡆࡉࡌࡁࡅࡓࡀ (zimbura)、亞拉姆語 דְּבוֹרְתָא、זִיבּוֹרָא同源。

dvorá (romanization)
דְּבוֹרִים (indefinite plural)


דבש

與阿拉伯語 دِبْس (dibs，“糖漿”)、亞拉姆語 דֻּבְשָׁא、阿卡德語 𒋭 (dišpum)同源。


דג

與烏加里特語 𐎄𐎂 (dg)有關，源頭不明。

dág (romanization)
דָּגִים (indefinite plural)
דַּג־
דְּגֵי־


דג

與烏加里特語 𐎄𐎂 (dg)有關，源頭不明。

דייג דג דג.


דגים

דָּג (dág) 的複數不定變形。


שלדג

שָׁלָה (shalá，“拔，拉出”) + דָּג (dag，“魚”)


דייג

dayág (romanization)
דייגים \ דַּיָּגִים (indefinite plural)
דייג \ דַּיַּג־
דייגי \ דַּיָּגֵי־
דייגת \ דַּיֶּגֶת (feminine)


דגה

对比דג (“魚”，單數)。


דוב

源自原始閃米特語 *dubb- (“熊”)。

dov (romanization)
דובים \ דֻּבִּים (indefinite plural)
דֻּבָּה (feminine)


דוב

源自原始閃米特語 *dubb- (“熊”)。


דם

源自原始閃米特語 *dam-。

dam (romanization)
דָּמִים (indefinite plural)
דַּם־
דְּמֵי־


כלי דם

源自כְּלִי־ (k'lí-，“……的器皿”) + דָּם (dám，“血液”)。

k'lí-dám (romanization)
כְּלֵי־דָּם (indefinite plural)
כְּלִי־דַּם־
כְּלֵי־דַּם־

(כְּלֵי־דָּם, k'léi-dám) כְּלִי־דָּם 的複數不定變形。

(כְּלִי־דַּם־, k'lí-dám-) כְּלִי־דָּם 的單數結構態變形。

(כְּלֵי־דַּם־, k'léi-dám-) כְּלִי־דָּם 的複數結構態變形。


לחץ

lakháts (romanization)
נִלְחַץ (passive)

所有義項一般都與介詞על ('al)搭配使用。

點擊，按下 (按鈕或鏈接)

לחצתי על הקישור ולא קרה כלום.

我點擊了鏈接，但什麼也沒有發生。

לחץ כאן כדי להירשם או כאן כדי להיכנס.


כלי

k'lí (romanization)
כֵּלִים (indefinite plural)
כְּלִי־
כְּלֵי־

לרחוץ את הכלים בכיור


כלי טיס

k'lí táyis (romanization)
כְּלֵי טַיִס (indefinite plural)


כלי נשק

k'li néshek (romanization)
כְּלֵי נֶשֶׁק (indefinite plural)


כלי רכב

k'lí-rékhev (romanization)
כְּלֵי־רֶכֶב (indefinite plural)

(כְּלֵי־רֶכֶב, k'léi-rékhev) כלי רכב (k'lí-rékhev) 的複數不定變形。


רכב

與阿拉伯語 رَكِبَ (rakiba，“上船”)、烏加里特語 𐎗𐎋𐎁 (rkb，“騎，乘”)同源。

rékhev (romanization)
רְכָבִים (indefinite plural)


דלת

源自原始閃米特語 *dalt- (“門”)，與阿卡德語 𒄑𒅅 (daltum)、烏加里特語 𐎄𐎍𐎚 (dlt /daltu/)、亞拉姆語 דַּלְתָּא同源。/t/ 音原是陰性標記，後來被重新解釋為詞根的第三個輔音。

délet (romanization)
דלתיים \ דְּלָתַיִם
דְּלָתוֹת (indefinite plural)
דֶּלֶת־
דַּלְתוֹת־

雙數形式דלתיים \ דְּלָתַיִם有時也用來指雙扇門。

וּשְׁתַּיִם דְּלָתוֹת לַדְּלָתוֹת שְׁתַּיִם מוּסַבּוֹת דְּלָתוֹת שְׁתַּיִם לְדֶלֶת אֶחָת וּשְׁתֵּי דְלָתוֹת לָאַחֶרֶת׃
U-shtáyim dlatót la-dlatót shtáyim musabot dlatót shtáyim l-délet eḥat u-shtéy dlatót la-aḥéret.
每扇分兩扇，這兩扇是摺疊的：這邊門分兩扇，那邊門也分兩扇。

以西結書41:24：（聖經和合本翻譯）

וַיָּסֶךְ בִּדְלָתַיִם יָם בְּגִיחוֹ מֵרֶחֶם יֵצֵא׃
Va-yásekh bi-dlatáyim yam; b-giḥo me-réḥem yetsé
海水衝出，如出胎胞；那時誰將他關閉

約伯記38:8：（聖經和合本翻譯）

הַמַּשְׂכִּיר בַּיִת לַחֲבֵרוֹ, הַמַּשְׂכִּיר חַיָּב בַּדֶּלֶת, בַּנֶּגֶר, וּבְמַנְעוּל, וּבְכָל דָּבָר שֶׁמַּעֲשֵׂה אֻמָּן.

出借房屋給他同伴的，作為地主應當配給他門、閂、鎖，和工匠所做的任何（與之有關的）物品。

Ha-maskír báyit la-ḥaveró, ha-maskír ḥayyáv ba-délet, ba-néger, uva-man'úl, uv-khol davár she-ma'asé ummán.

רָאָה שֶׁנִּנְעֲלָה דֶּלֶת בִּפְנֵי תִּינוֹק — שׁוֹבְרָהּ וּמוֹצִיאוֹ

人看見了小孩被關上的門困住的，當打破它帶他出來。

Ra'á she-nin'alá délet bifnéi tinóq, shovráh u-motsi-ó.


האג

海牙（城市，行政首都名，位於荷蘭）


דמשק

对比亞拉姆語 דַּרְמֶשֶׂק (darmeśeq)、古典敘利亞語 ܕܿܲܪܡܣܘܼܩ (darmsūq)。

大馬士革（首都名，位於敘利亞）


דקה

对比阿拉伯語 دَقِيقَة (daqīqa)。

דַּק 的陰性單數不定


דקה

对比阿拉伯語 دَقِيقَة (daqīqa)。

daka (romanization)
דַּקּוֹת (indefinite plural)
דַּקַּת־
דַּקּוֹת־


דקת קשת

דַּקַּת (daká，“……的分鐘”) + קֶשֶׁת (késhet，“弧”)，仿譯自其他語言。

dakát késhet (romanization)
דַּקּוֹת קֶשֶׁת (indefinite plural)


דק

对比阿拉伯語 دَقِيق (daqīq)。

dak (romanization)
דַּקָּה (feminine)
דַּקִּים (masculine plural)
דַּקּוֹת (feminine plural)


חידק

ḥaydáq (romanization)
חַיְדַּקִּים (indefinite plural)


חיזר

ḥayzár (romanization)
חיזרים (indefinite plural)


זר

zár (romanization)
זָרָה (feminine)
זָרִים (masculine plural)
זָרוֹת (feminine plural)


רגע

réga' (romanization)
רְגָעִים (indefinite plural)
רֶגַע־
רִגְעֵי־


שניה

sh'niyá (romanization)
שְׁנִיּוֹת (indefinite plural)


חי

kháy (romanization)
חַיָּה (feminine)
חַיִּים (masculine plural)
חַיּוֹת (feminine plural)

生動逼真的；發生在實際中的


דו־חי

חַי (“生活，生命”) + דּוּ (“二”)。


לחיים

源自לְ־ (l'-，“向；為”) + חַיִּים (chayím，“生活，生命”)。

由於受到意第緒語的影響，本短語的重音一般落在第二個音節上。


דקר

אדם לא עשוי מצמר גפן, דוקר לו בלב, הוא מדמם

אחייניתי צעקה כשאמא גות׳ל דוקרת את פלין.

當葛索媽媽要拿刀刺向費林的時候，我的姪女大叫起來。


דקירה

動詞דקר (dakár)的動作名詞，源自詞根ד־ק־ר (d-q-r)。

d'kirá (romanization)
דקירות (indefinite plural)
דקירת־
דקירות־


קשת

與阿卡德語 𒄑𒉼 (qaštum，“弓”)、阿拉伯語 قَوْس (qaws，“弓”)同源。

késhet (romanization)
קְשָׁתוֹת (indefinite plural)
קֶשֶׁת־


קשת

kashát (romanization)
קַשָּׁתִים (indefinite plural)
קַשַּׁת־

וַיְהִי אֱלֹהִים אֶת־הַנַּעַר וַיִּגְדָּל וַיֵּשֶׁב בַּמִּדְבָּר וַיְהִי רֹבֶה קַשָּׁת׃
神保佑童子，他就漸長，住在曠野，成了弓箭手。

創世紀21:20：（聖經和合本翻譯）


לחי

lekhí (romanization)
lékhi (romanization)
לְחָיַיִם (indefinite plural)
לְחִי־
לְחָיֵי־

וַיְהִי כְּכַלֹּתוֹ לְדַבֵּר וַיַּשְׁלֵךְ הַלְּחִי מִיָּדוֹ וַיִּקְרָא לַמָּקוֹם הַהוּא רָמַת לֶחִי׃
Va-yhí k'khalotó l'dabér va-yashlékh ha-l'ḥi mi-yadó va-yiqrá la-maqóm ha-hu Ramát Léḥi.
說完這話，就把那腮骨從手裡拋出去了；那地便叫拉末利希。

15:17：（聖經和合本翻譯）

הֶכְשֵׁר מָבוֹי, בֵּית שַׁמַּאי אוֹמְרִים, לֶחִי וְקוֹרָה, וּבֵית הִלֵּל אוֹמְרִים, לֶחִי אוֹ קוֹרָה. רַבִּי אֱלִיעֶזֶר אוֹמֵר, לְחָיַיִן.

對於門口應當怎樣修建合適，煞買一派說是“門柱加樑”，希勒爾一派說是“門柱或樑”，埃利澤拉比則說是“兩個門柱”。

Hekhshér mavóy, beit Shamái omrím, leḥi v-qorá, u-veit Hillél omrím, leḥi o qorá. Rábbi Eli'ézer omér, leḥayáyin.


גר

ger (romanization)
גֵּרִים (indefinite plural)
גיורת \ גִּיֹּרֶת (feminine)
גֵּרָה (feminine)

וְגֵר לֹא־תוֹנֶה וְלֹא תִלְחָצֶנּוּ כִּי־גֵרִים הֱיִיתֶם בְּאֶרֶץ מִצְרָיִם׃
V-gér lo toné v-lo tilḥatsénu ki gerím heyitém b-éretz Mitzráyim.
不可虧負寄居的，也不可欺壓他，因為你們在埃及地也作過寄居的。

22:20：（聖經和合本翻譯）

גֵּר אָנֹכִי בָאָרֶץ אַל־תַּסְתֵּר מִמֶּנִּי מִצְוֺתֶיךָ׃
Ger anokhí va-áretz; al tastér miméni mitsvotékha.
我是在地上作寄居的，求你不要向我隱瞞你的命令。

詩篇119:19：（聖經和合本翻譯）

גֵּר שֶׁנִּתְגַּיֵּר בְּעֶרֶב פֶּסַח, בֵּית שַׁמַּאי אוֹמְרִים, טוֹבֵל וְאוֹכֵל אֶת פִּסְחוֹ לָעֶרֶב. וּבֵית הִלֵּל אוֹמְרִים, הַפּוֹרֵשׁ מִן הָעָרְלָה כְּפוֹרֵשׁ מִן הַקֶּבֶר:

煞買一派說，逾越節出祭品前一天皈依的人，當晚就能沐浴享宴。而希勒爾一派說，人行了割禮，就脫離了墳墓。

Ger she-nitgayyér b-'érev Pésaḥ, beit Shammái omrím, ṭovél v-okhél et pisḥó la-árev. U-veit Hillél omrím, ha-porésh min ha-'orlá k-porésh min ha-kéver.

תָּנוּ רַבָּנַן גֵּר שֶׁבָּא לְהִתְגַּיֵּר בַּזְּמַן הַזֶּה אוֹמְרִים לוֹ מָה רָאִיתָ שֶׁבָּאתָ לְהִתְגַּיֵּר

拉比教導說：有個這時候皈依的人，他們問他，你是見了什麼，使你想要皈依的？

Tanú rabanán: Ger she-ba l'hitgayér ba-zman ha-zeh, omrím lo: ma ra'íta she-báta l'hitgayér?


גר

וַיְהִי בִּימֵי שְׁפֹט הַשֹּׁפְטִים וַיְהִי רָעָב בָּאָרֶץ וַיֵּלֶךְ אִישׁ מִבֵּית לֶחֶם יְהוּדָה לָגוּר בִּשְׂדֵי מוֹאָב הוּא וְאִשְׁתּוֹ וּשְׁנֵי בָנָיו׃
Va-yhí bi-yméi sh'fóṭ ha-shofṭím va-yhí ra'áv ba-árets va-yélekh ish mi-beit léḥem y'hudá lagúr bi-sdéi moáv hu v-ishtó u-shnei vanáv.
當士師秉政的時候，國中遭遇饑荒，在猶大伯利恆有一個人帶著妻子和兩個兒子往摩押地去寄居。

路得記1:1：（聖經和合本翻譯）

וְכִי אֶפְשָׁר לוֹ לָאָדָם לָגוּר בִּשְׁנֵי עוֹלָמִים

人有可能同時住在兩個世界嗎？

V-khi efshár lo la-adám lagúr bi-shnei olamím?


גיור

גִּיּוּר הוּא הֲלִיךְ שֶׁל הֲמָרַת דָּתוֹ שֶׁל גּוֹי לְיַהֲדוּת.

皈依是指從異教改信猶太教的過程。

Giyúr hu halíkh shel hamarát dató shel goy l'Yahadút.


דת

源自中古波斯語 [需要文字] (dʾt' /dāt, dād/，“法律，公正”)、古波斯語 𐎭𐎠𐎫𐎶 (d-a-t-m /dātam/)，與英語 data同源。

dat (romanization)
דָּתוֹת (indefinite plural)
דַּת־

聖經希伯來語中的結構態作 דָּת，見於以斯帖記2:12：及以斯帖記9:13：。

מעשה במרים בת בילגה שהמירה דתה, והלכה ונשאת לסרדיוט אחד ממלכי יוונים

那個叫 Miriam bat Bilgah 的女人改信了其他宗教，嫁給了希臘王治下的軍官。


אוקיינוס

源自亞拉姆語 אוקינוס，源自古希臘語 ὠκεανός (ōkeanós，“海洋”)，源自Ὠκεανός (Ōkeanós，“俄刻阿諾斯”)。

oqyanós (romanization)
אוקיינוסים \ אוֹקְיְנוֹסִים (indefinite plural)
אוקיינוסי \ אוֹקְיְנוֹסֵי־

אות׳ שע׳ עלה אוקינוס והציץ שלישו של עולם.

那時海洋洶湧猛漲，淹沒世界三分之一的地方。

a. 300，“בחדש (יתרו), פרשה ו”, in Mekhilta de-Rabbi Ishmael，頁 223:


אוקינוס

אוקיינוס單字 之短寫法。


הולנד

荷蘭（國家名，位於西歐）


הולנדי

holándi (romanization)
הוֹלַנְדִּית (feminine)
הוֹלַנְדִּים (masculine plural)
הוֹלַנְדִּיִּים (masculine plural)
הוֹלַנְדִּיּוֹת (feminine plural)


הולנדי

holándi (romanization)
הוֹלַנְדִּים (indefinite plural)
הולנדית (feminine)


הולנדית

הוֹלַנְדִּי (holándi) 的陰性單數不定


הונדורס

洪都拉斯，宏都拉斯（國家名，位於中美洲）


הונגריה

匈牙利（國家名，位於歐洲）


חום

khúm (romanization)
חוּמָה (feminine)
חוּמִים (masculine plural)
חוּמוֹת (feminine plural)

(חוּם־, khúm-) חוּם 的陽性單數結構態形式。


חום

khúm (romanization)
חוּמִים (indefinite plural)
חוּם־
חוּמֵי־

חום (צבע)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ

(חוּם־, khúm-) חוּם 的單數結構態變形。


חום

源自詞根ח־מ־ם (kh-m-m)；對比חַם (khám)。

חום (פיזיקה)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ

חום (תסמין)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ

(חֹם־, khóm-) חום \ חֹם 的單數結構態變形。


מדחום

源自מַד (mad，“量表”) + חום \ חֹם (khom，“熱；溫度”)。

madḥóm (romanization)
מדחומים \ מַדְחֻמִּים (indefinite plural)


מדחם

מדחום單字 之短寫法


חם

对比阿拉伯語 حَمِيم (ḥamīm，“熱的”)、埃勃拉語 𒉿𒈬𒌈 (à-mu-tum /ḥammū/，“熱的”)。

kham (romanization)
חַמָּה (feminine)
חַמִּים (masculine plural)
חַמּוֹת (feminine plural)

本形容詞經常用作“無人稱形容詞”，即不帶人稱主語。

אין מים חמים.

חם לי.

היה חם בחדר.


חם

对比阿拉伯語 حَم (ḥam)、吉茲語 ሐም (ḥäm)。

khám (romanization)
חָמִים (indefinite plural)
חֲמִי־
חֲמֵי־
חָמוֹת (feminine)


קר

與阿拉伯語 قَرّ (qarr)同源。

kar (romanization)
קָרָה (feminine)
קָרִים (masculine plural)
קָרוֹת (feminine plural)

本形容詞經常用作“無人稱形容詞”，即不帶人稱主語。


חותן

khotén (romanization)
חוֹתְנִים (indefinite plural)
חוֹתְנֵי־
חוֹתֶנֶת (feminine)


היה

本詞在現在時中常省略，這種情況下一般使用代詞（如הוא、יש、הינו）。

וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים יְהִי אוֹר וַיְהִי־אוֹר׃
vayómer 'elohím y'hí 'ór vay'hí-'ór.
神說，要有光，就有了光。

1:3：（聖經和合本翻譯）

連接名詞與修飾其的介詞短語或形容詞

וְהִתְהַלַּכְתִּי בְּתוֹכְכֶם וְהָיִיתִי לָכֶם לֵאלֹהִים וְאַתֶּם תִּהְיוּ־לִי לְעָם׃
v'hithalakhtí b'tokh'khém v'hayíti lakhém lelohím v'atém tihyú-lí l'ám.
我要在你們中間行走；我要作你們的神，你們要作我的子民。

26:12：（聖經和合本翻譯）

הבית היה אדום

נֵס גָּדוֹל הָיָה שָׁם.

תהא f פונקציה מקבוצת השלמים לקבוצת השלמים החיוביים.
設 f 為從整數集到正整數集的函數。

2011年，第52屆國際數學奧林匹亞，第5題：

יהא P#61;A#95;1A#95;2...A#95;k מצולע מישורי קמור.
設 P=A_1A_2...A_k 為平面內的凸多邊形。

2016年，第57屆國際數學奧林匹亞，第3題：

連接主語與其的職責、角色

אם יהיה לי


חץ

khetz (romanization)
חיצים \ חִצִּים (indefinite plural)
חיצי \ חִצֵּי־


וינה

維也納（首都名，位於奧地利）


הר

对比烏加里特語 𐎅𐎗 (hr，“山”)。

har (romanization)
הָרִים (indefinite plural)
הַר־

本詞的定形為הָהָר (hahár)。
複數形式亦作הֲרָרִים (hararím)。


הר שלחן

הר שולחן單字 之短寫法


שולחן

对比烏加里特語 𐎘𐎍𐎈𐎐 (ṯlḥn，“桌子”)。

shulkhán (romanization)
שולחנות \ שֻׁלְחָנוֹת (indefinite plural)
שולחן \ שֻׁלְחַן־


שלחן

shulchán (romanization)
שֻׁלְחָנוֹת (indefinite plural)
שֻׁלְחַן־

שולחן單字 之短寫法


הר געש

來自約書亞記 24:30 中的地名。

hár gá'ash (romanization)
הָרֵי־גַּעַשׁ (indefinite plural)


חתול

來自巴比倫塔木德中的用語。與巴比倫塔庫姆譯本以賽亞書 13:22 中的用詞猶太巴比倫亞拉姆語 חתולין (複數)有關，將聖經希伯來語 אִיִּים (“豺”) 譯成 חֲתוּלִין (“貓”)。

khatúl (romanization)
חֲתוּלִים (indefinite plural)
חֲתוּל־
חֲתוּלָה (feminine)


חתולה

khatulá (romanization)
חֲתוּלוֹת (indefinite plural)
חָתוּל (masculine)

החתולה בחוץ


חתלתול

חָתוּל (chatúl，“貓”)重複最後兩個輔音־תל所得出的指小詞。对比כְּלַבְלַב (k'lavláv，“小狗”) ← כֶּלֶב (“狗”)。


וורשה

華沙（首都名，位於波蘭）


זנב

源自原始閃米特語 *ḏanab-。

zanáv (romanization)
זְנָבוֹת (indefinite plural)
זְנַב־
זַנְבוֹת־


זית

類似烏加里特語 𐎇𐎚𐎎 (ztm)、腓尼基語 𐤆𐤕 (zt)、加利利亞拉姆語 זֵיתָא (zētā)、敘利亞亞拉姆語 ܙܝܬܐ (zaytā)，與阿姆哈拉語 ዘይት (zäyt，“橄欖油”)、阿拉伯語 زَيْت (zayt，“油，橄欖油”)，以及借自閃米特語族的古典亞美尼亞語 ձէթ (jētʻ)、上古格魯吉亞語 ზეთი (zeti)同源；源自西北閃米特語支；亦見埃及語 D-d:t*W-M1 ḏt。

záyit (romanization)
זֵיתִים (indefinite plural)
זֵית־
זֵיתֵי־


זקן

源自原始閃米特語 *ḏaḳan- (“鬍鬚”)。與阿卡德語 𒅾 (ziqnum)、阿拉伯語 ذَقَن (ḏaqan)同源。

zakán (romanization)
זְקָנִים (indefinite plural)
זְקַן־
זִקְנֵי־

לֹא תַקִּפוּ פְּאַת רֹאשְׁכֶם וְלֹא תַשְׁחִית אֵת פְּאַת זְקָנֶךָ׃
Lo taqfú pə'at roshkhém, v-ló tashḥít et pə'at zəqanékha
頭的周圍不可剃，鬍鬚的周圍也不可損壞。

19:27：（聖經和合本翻譯）


זקן

zakén (romanization)
זְקֵנָה (feminine)
זְקֵנִים (masculine plural)
זְקֵנוֹת (feminine plural)

指無生物的物體時使用ישן (yashán，“舊的；長久的”)。

本詞指的是“年老，年齡很大”，當要表達“達到足夠做某事的年齡”或用於對比時，使用מבוגר (m'vugár)；要表達“……歲”時，使用陽性名詞בן (ben)或陰性名詞בת (bat)。

(指人類、動植物) 年長的，年老的

הַגּוֹזָלִים שֶׁלִּי עָזְבוּ אֶת הַקֵּן / פָּרְשׂוּ כְּנָפַיִם וְעָפוּ / וַאֲנִי צִפּוֹר זְקֵנָה נִשְׁאַרְתִּי בַּקֵּן / מְקַוֶּה מְאוֹד שֶׁהַכֹּל יִהְיֶה בְּסֵדֶר.
hagozalím shelí 'az'vú 'et hakén / par'sú k'nafáyim v'áfu / va'aní tsipór z'kená nish'árti bakén / m'kavé m'ód shehakól yihyé b'séder.
雛鳥已離巢，/ 展翼飛向遠方，/ 而我是留在巢裡的老鳥，/ 滿懷萬事順利的期待。


זקן

zakén (romanization)
זְקֵנִים (indefinite plural)
זְקַן־
זִקְנֵי־
זְקֵנָה (feminine)

אַף עַל פִּי שֶׁלֹּא נִכְתְּבָה תּוֹרָה שֶׁבְּעַל פֶּה, לִמְּדָהּ מֹשֶׁה רַבֵּנוּ כֻּלָּהּ בְּבֵית דִּינוֹ לְשִׁבְעִים זְקֵנִים; וְאֶלְעָזָר וּפִינְחָס וִיהוֹשׁוּעַ, שְׁלָשְׁתָּן קִבְּלוּ מִמֹּשֶׁה.

雖然口頭妥拉沒有用文字記錄下來，但摩西已在法庭把它教給了七位智者；以利亞撒、非尼哈、約書亞在這方面的知識都是承自摩西。

ʾaf ʿal pi shelo niḫteva tora shebeʿal fe, limeḏa moshe rabenu kula bebeyṯ dino leshivʿim zeqenim; veʾelʿazar ufinḥam vihoshuʿa shelashtan qibelu mimoshe


חאלב

源自阿拉伯語 حَلَبُ (ḥalabu)。

阿勒頗（首府名，位於敘利亞阿勒頗Governorate）

阿勒頗（省名，位於敘利亞）


זרוע

对比亞拉姆語 דְּרָעָא (dərāʿā)、阿拉伯語 ذِرَاع (ḏirāʕ)

z'róa' (romanization)
זְרוֹעוֹת (indefinite plural)
זְרוֹעַ־
זְרוֹעוֹת־

(軍隊、警察的) 部門；武裝力量

逾越節晚餐上的烤羊羔脛骨


זרוע

zarúa' (romanization)
זְרוּעָה (feminine)
זְרוּעִים (masculine plural)
זְרוּעוֹת (feminine plural)


חוף השנהב

科特迪瓦，象牙海岸（國家名，位於西非）


חוף

源自亞拉姆語 חוֹפָא (ḥōfā，“邊界，邊緣”)。與阿拉伯語 حَافَة (ḥāfa)同源。

khof (romanization)
חוֹפִים (indefinite plural)
חוֹף־
חוֹפֵי־


חומה

对比烏加里特語 𐎈𐎎𐎚 (ḥmt，“牆”)。

khomá (romanization)
חוֹמוֹת (indefinite plural)
חוֹמַת־
חוֹמוֹת־

高大的牆，一般以石頭或磚砌成，用以阻擋人或動物的通過


שנהב

為一複合詞，第一部分是שֵׁן (shén，“牙齒”)，第二部分有爭議，可能來自埃及語 ꜣbw (“大象”)。

shenháv (romanization)
שֶׁנְהַבִּים (indefinite plural)
שֶׁנְהַב־
שֶׁנְהַבֵּי־


חידקל

וְשֵׁם הַנָּהָר הַשְּׁלִישִׁי חִדֶּקֶל הוּא הַהֹלֵךְ קִדְמַת אַשּׁוּר וְהַנָּהָר הָרְבִיעִי הוּא פְרָת׃
v'shém hanahár hash'lishí khidékel hú haholékh kidmát 'ashúr v'hanahár har'vi'í hú f'rát.
wəšēm hannāhār haššəlīšī ḥiddéqel hū hahōlēḵ qiḏmaṯ ʾaššūr wəhannāhār hārəḇīʿī hū p̄ərāṯ.
第三道河名叫希底結，流在亞述的東邊。第四道河就是伯拉河。

創世紀2:14：（聖經和合本翻譯）

וּבְיֹום עֶשְׂרִים וְאַרְבָּעָה לַחֹדֶשׁ הָרִאשׁוֹן וַאֲנִי הָיִיתִי עַל יַד הַנָּהָר הַגָּדֹול הוּא חִדָּקֶל׃
uv'yóm 'esrím v'arba'á lakhódesh harishón va'aní hayíti 'ál yád hanahár hagadól hú khidákel.
ūḇəyōm ʿeśrīm wəʾarbāʿā laḥṓḏeš hārīšōn waʾănī hāyī́ṯī ʿal yaḏ hannāhār haggāḏōl hū ḥiddā́qel.
正月二十四日，我在希底結大河邊，

但以理書10:4：（聖經和合本翻譯）


חדקל

חידקל單字 之短寫法


חיפה

海法（城市名，位於以色列北部）


כיסה

源自詞根 כ־ס־ה (k-s-_)

kisá (romanization)
לְכַסּוֹת
כוסה \ כֻּסָּה (passive)


כסה

源自詞根 כ־ס־ה (k-s-h)。與阿拉伯語 كَسَا (kasā，“覆蓋”)同源。


חרמן

kharmán (romanization)
חרמנים (indefinite plural)
חרמן־
חרמני־


חרמן

kharmán (romanization)
חרמנית (feminine)
חרמנים (masculine plural)
חרמניות (feminine plural)


חיה

源自原始閃米特語 *ḥay(aw)- (“動物”)。與阿拉伯語 حَيَوَان (ḥayawān)、古典敘利亞語 ܚܝܘܬܐ (ḥaywəṯā)、烏加里特語 𐎈𐎆𐎉 (ḥwt)同源。

活著的；חַי 的陰性單數


חיה

khayá (romanization)
חַיּוֹת (indefinite plural)
חיית \ חַיַּת־
חַיּוֹת־


חיה

חי (khaya) 的陰性單數現在時分詞和現在時。


בהמה

與烏加里特語 𐎁𐎅𐎎𐎚 (bhmt)、阿拉伯語 بَهِيمَة (bahīma)、吉茲語 ባሃመ (baham，“啞”)同源。

behemá (romanization)
בְּהֵמוֹת (indefinite plural)
בֶּהֱמַת־
בַּהֲמוֹת־

(多指馴化的) 動物；牲畜


חיים

源自詞根ח־י־ה (ḥ-y-)。对比阿拉伯語 حَيَاة (ḥayāh)。


חיים

源自詞根ח־י־ה (ḥ-y-)。对比阿拉伯語 حَيَاة (ḥayāh)。

וַיִּהְיוּ חַיֵּי שָׂרָה מֵאָה שָׁנָה וְעֶשְׂרִים שָׁנָה וְשֶׁבַע שָׁנִים שְׁנֵי חַיֵּי שָׂרָה׃
vayihyú khayéi sará me'á shaná v'esrím shaná v'shéva' shaním sh'néi khayéi sará.
wayyihyū ḥayyē śārā mēʾā šānā wəʿeśrīm šānā wəšéḇaʿ šānīm šənē ḥayyē śārā.
撒拉享壽一百二十七歲，這是撒拉一生的歲數。

23:1：（聖經和合本國家）


חיים

源自詞根ח־י־ה (ḥ-y-)。对比阿拉伯語 حَيَاة (ḥayāh)。


חיים

源自詞根ח־י־ה (ḥ-y-)。对比阿拉伯語 حَيَاة (ḥayāh)。

חי (khay) 的陽性複數現在時分詞和現在時。


בעל חיים

bá'al khayím (romanization)
בַּעֲלֵי חַיִּים (indefinite plural)


חלב

源自原始閃米特語 *ḥalīb-。

khaláv (romanization)
חֲלָבִים (indefinite plural)
חֲלֵב־


חלב

源自原始閃米特語 *ḥalīb-。


חלב

部分根據教法不可食用的動物脂肪

וּקְחוּ אֶת אֲבִיכֶם וְאֶת בָּתֵּיכֶם וּבֹאוּ אֵלָי וְאֶתְּנָה לָכֶם אֶת טוּב אֶרֶץ מִצְרַיִם וְאִכְלוּ אֶת חֵלֶב הָאָרֶץ.
將你們的父親和你們的眷屬，都搬到我這裡來，我要把埃及地的美物賜給你們，你們也要吃這地肥美的出產。

創世記 45:18（聖經和合本翻譯）


שביל החלב

源自שְׁבִיל (sh'víl，“道路”) + הֶ (he) + חָלָב (khaláv，“奶，乳”)，仿譯自拉丁語 Via Lactea。


חמור

源自原始閃米特語 *ḥimār- (“驢”)。與阿拉伯語 حِمَار (ḥimār)同源。

khamór (romanization)
חֲמוֹרִים (indefinite plural)
אָתוֹן (feminine)

וַיִּקַּח מֹשֶׁה אֶת־אִשְׁתּוֹ וְאֶת־בָּנָיו וַיַּרְכִּבֵם עַל־הַחֲמֹר
yayikách moshé et-ishtó v'et-banáv vayarkivém al-hachamór
摩西就帶著妻子和兩個兒子，叫他們騎上驢回埃及地去

4:20：（聖經和合本翻譯）

לֹא־תַחֲרֹשׁ בְּשׁוֹר־וּבַחֲמֹר יַחְדָּו
lo-tacharósh b'shor-uvachamór yachdáv
不可並用牛驢耕地

22:10：（聖經和合本翻譯）

פָּרָה שֶׁיָּלְדָה כְּמִין חֲמוֹר, וַחֲמוֹר שֶׁיָּלְדָה כְּמִין סוּס, פָּטוּר מִן הַבְּכוֹרָה

牛生子如驢者，或驢生子如馬者，免於做頭胎的祭品

Paráh she-yaldáh k-min ḥamór, va-ḥamór she-yaldah k-min sus, patur min ha-b'khorah.


חמור

khamur (romanization)
חֲמוּרָה (feminine)
חֲמוּרִים (masculine plural)
חֲמוּרוֹת (feminine plural)


חמה

יָמִים לְבָנִים, אֲרֻכִּים כְּמוֹ בַּקַּיִץ קַרְנֵי־הַחַמָּה
yamim l'vanim k'mo baqayits qarnei-hakhama
白日長如夏季陽光

יָמִים לְבָנִים - לאה גולדברג


חמה

对比亞拉姆語 יַחְמָא (“毒”)、古典敘利亞語 ܚܶܡܬܳܐ (ħɛm(mə)θɑ(ʔ)，“熱；憤怒；毒”)、阿拉伯語 حُمَةٌ (ḥumatun，“毒；熱；發熱”)、吉茲語 ሐሞት (ḥämot，“膽汁；毒；憤怒”)、阿姆哈拉語 ሐሞት (ḥämot，“膽汁；憤怒”)、提格里尼亞語 ሓሞት (ḥamot，“膽汁”)。可能與阿卡德語 /imtu/（“毒”）、 阿拉伯語 حَمِيم (ḥamīm，“熱水；發熱”)有關。

khemá (romanization)
חֵמוֹת (indefinite plural)
חמת־
חמות־

וְה֤וּא רַח֨וּם יְכַפֵּ֥ר עָוֺן֮ וְֽלֹא־יַ֫שְׁחִ֥ית וְ֭הִרְבָּה לְהָשִׁ֣יב אַפּ֑וֹ וְלֹֽא־יָ֝עִיר כָּל־חֲמָתֽוֹ׃
但他有憐憫，赦免他們的罪孽，不滅絕他們；而且屢次消他的怒氣，不發盡他的忿怒。

詩篇78:38：（聖經和合本翻譯）

חֲמַ֥ת תַּנִּינִ֖ם יֵינָ֑ם וְרֹ֥אשׁ פְּתָנִ֖ים אַכְזָֽר׃
他們的酒是大蛇的毒氣，是虺蛇殘害的惡毒。

32:33：（聖經和合本翻譯）


אורנוס

源自拉丁語 Uranus，源自古希臘語 Οὐρανός (Ouranós)。


נפטון

最终源自拉丁語 Neptunus，經由其他歐洲語言借入。


שמש

源自原始閃米特語 *śamš-。

shémesh (romanization)
שְׁמָשׁוֹת (indefinite plural)


שמש

用於點亮光明節燈臺的特殊用蠟燭


שמש

請參閲主詞條的词源章節。

שימש單字 之短寫法。


שעון שמש

sh'ón shémesh (romanization)
שְׁעוׄנֵי שֶׁמֶשׁ (indefinite plural)


שעון

源自שָׁעָה (sha'á，“小時”) + ־ון (-on)。

sha'ón (romanization)
שְׁעוֹנִים (indefinite plural)
שְׁעוֹן־
שְׁעוֹנֵי־


מלצר

meltsár (romanization)
מֶלְצָרִים (indefinite plural)
מֶלְצַר־
מֶלְצָרֵי־
מֶלְצָרִית (feminine)

(מֶלְצַר־, meltsár-) מֶלְצַר 的單數結構態變形。


אורון

“אורון”是2009年由希伯來語科學院根據本土詞彙所造，借詞אורנוס (uránus)仍然更加常用。


רהב

“רהב”是2009年由希伯來語科學院根據本土詞彙所造，借詞נפטון (néptun)仍然更加常用。

עוּרִי עוּרִי לִבְשִׁי עֹז זְרוֹעַ ה׳, עוּרִי כִּימֵי קֶדֶם דֹּרוֹת עוֹלָמִים. הֲלוֹא אַתְּ הִיא הַמַּחְצֶבֶת רַהַב, מְחוֹלֶלֶת תַּנִּין
'urí 'urí livshí oz zróa' YHVH, 'úri kíymei qédem dorót 'olamím. Haló at hi hameḥatzévet ráhav, meḥolélet tanín
耶和華的膀臂啊，興起，興起，以能力為衣穿上，像古時的年日、上古的世代興起一樣。從前砍碎拉哈伯、刺透大魚的，不是你麼。

以賽亞書51:9：（聖經和合本翻譯）


רהב

ráhav (romanization)
רְהָבִים (indefinite plural)


גאוה

גאווה單字 之短寫法


גאווה

אַל־תְּבוֹאֵנִי רֶגֶל גַּאֲוָה וְיַד־רְשָׁעִים אַל־תְּנִדֵנִי׃
Al t'vo'éni régel ga'avá v-yad r'sha'ím al t'nidéni
不容驕傲人的腳踐踏我，不容兇惡人的手趕逐我。

詩篇36:12：（聖經和合本翻譯）

אֵין כָּאֵל יְשֻׁרוּן רֹכֵב שָׁמַיִם בְעֶזְרֶךָ וּבְגַאֲוָתוֹ שְׁחָקִים׃
Ein k-El y'shurún rokhév shamáyim v-'ezrékha uv-ga'avató s'ḥaqím.
耶書崙哪，沒有能比神的：他為幫助你，乘在天空，顯其威榮，駕行穹蒼。

33:26：（聖經和合本翻譯）


גאות

יְהוָה מָלָךְ גֵּאוּת לָבֵשׁ לָבֵשׁ יְהוָה עֹז הִתְאַזָּר אַף־תִּכּוֹן תֵּבֵל בַּל־תִּמּוֹט׃
Adonái malákh ge'út lavésh lavésh Adonái 'oz hit'azár af tikón tevél bal timót
耶和華作王；他以威嚴為衣穿上；耶和華以能力為衣，以能力束腰；世界就堅定，不得動搖。

詩篇93:1：（聖經和合本翻譯）


גאה

ge'é (romanization)
גֵּאָה (feminine)
גֵּאִים (masculine plural)
גֵּאוֹת (feminine plural)

אני גאה בך.

我為你感到自豪。（男性對男性說）

אני גאה בך.

我為你感到自豪。（女性對女性說）

הקהילה הגאה

הפסטיבל לקולנוע גאה


צדק

源自詞根צ־ד־ק (TZ-d-q)。動詞變位類型為 pa'al。“木星”之義來自腓尼基神祇希迪克，其在羅馬神話中等價於朱庇特。因此這是對羅馬神祇之名的仿譯。

tzédek (romanization)
צְדָקִים (indefinite plural)
צֶדֶק־


צדק

要表示說法、描述正確時，需使用נָכוֹן (nakhón)。


נגה

源自詞根נ־ג־הּ (n-g-h)。


נגה

源自詞根נ־ג־הּ (n-g-h)。

nógah (romanization)
נְגָהִים (indefinite plural)
נֹגַהּ־


נגה

源自詞根נ־ג־הּ (n-g-h)。

挪迦，大衛之子（見於歷代志上 3:7）


ניצוץ

nitsóts (romanization)
ניצוצות (indefinite plural)
ניצוץ־
ניצוצות־


שבתאי

源自שבת (“安息日，星期六”)。


ארץ

源自原始閃米特語 *ʔarṣ́-。对比阿拉伯語 أَرْض (ʔarḍ)、亞拉姆語 אַרְעָא。

'éretz (romanization)
אֲרָצוֹת (indefinite plural)
אֶרֶץ־
אַרְצוֹת־
אָרֶץ

本詞的限定形式為הָאָרֶץ (ha'árets)。

בְּרֵאשִׁית בָּרָא אֱלֹהִים אֵת הַשָּׁמַיִם וְאֵת הָאָרֶץ׃
b'reshít bará 'elohím 'ét hashamáyim v'ét ha'árets.
起初神創造天地。

1:1：（聖經和合本翻譯）


הארץ

הַ־ (ha-) + אֶרֶץ ('érets，“土地”)。


הארץ

הַ־ (ha-) + אֶרֶץ ('érets，“土地”)。

אֶרֶץ ('érets) 的定形式


ארצי

源自אֶרֶץ (érets) + ־י (-i)。

artsí (romanization)
אַרְצִית (feminine)
אַרְצִיִּים (masculine plural)
אַרְצִיּוֹת (feminine plural)

全國的，國家的（尤指以色列）


ארצות הברית

源自אֶרֶץ (érets，“國家”) + בְּרִית (brit，“聯盟”)。

雖然在語法上是複數，但本詞在作動詞主語時，標準用法上還是用作單數。


ארה״ב

美國（國家名，位於北美洲）；אַרְצוֹת הַבְּרִית ('ar'tsót hab'rít，“美利堅合眾國”)之縮寫。


אדמה

'adamá (romanization)
אֲדָמוֹת (indefinite plural)
אַדְמַת־
אַדְמוֹת־


רעידת אדמה

r'idát-adamá (romanization)
רעידות אדמה (indefinite plural)

רעידת אדמה בעוצמה של 6.1 בסולם ריכטר

r'idát-adamá b'otsmá shél 6.1 b'sulám ríkhter


קרקע

源自原始閃米特語 *ḳarḳar-。对比阿卡德語 𒆠 (qaqqarum)。


שבת

可能來自阿卡德語 𒊭𒉺𒀜𒌈 (šapattum，“陰曆月的中間一日”)。

shabát (romanization)
שַׁבָּתוֹת (indefinite plural)

רַבִּי חֲנִינָא בַּר יִצְחָק אָמַר: ג׳ נוֹבְלוֹת הֵן: נוֹבֶלֶת מִיתָה שֵׁינָה, נוֹבֶלֶת נְבוּאָה חֲלוֹם, נוֹבֶלֶת הָעוֹלָם הַבָּא שַׁבָּת.

有三個比擬的例子：睡眠是死亡的一例，做夢是預言的一例，安息日是來世的一例。


שבת

可能來自阿卡德語 𒊭𒉺𒀜𒌈 (šapattum，“陰曆月的中間一日”)。

וַיְכַל אֱלֹהִים בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה וַיִּשְׁבֹּת בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מִכָּל־מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה׃ וַיְבָרֶךְ אֱלֹהִים אֶת־יוֹם הַשְּׁבִיעִי וַיְקַדֵּשׁ אֹתוֹ כִּי בוֹ שָׁבַת מִכָּל־מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר־בָּרָא אֱלֹהִים לַעֲשׂוֹת׃
vay'khál 'elohím bayóm hash'vi'í m'lakhtó 'ashér 'asá vayishbót bayóm hash'vi'í mikol-m'lakhtó 'ashér 'asá. vay'várekh 'elohím 'et-yóm hash'vi'í vay'kadésh 'otó kí vó shavát mikol-m'lakhtó 'asher-bará 'elohím la'asót.
wayəḵal ʾĕlōhīm bayyōm haššəḇīʿī məlaḵtō ʾăšer ʿāśā wayyišbōṯ bayyōm haššəḇīʿī mikkol-məlaḵtō ʾăšer ʿāśā. wayəḇā́reḵ ʾĕlōhīm ʾeṯ-yōm haššəḇīʿī wayəqaddēš ʾōṯō kī ḇō šāḇaṯ mikkol-məlaḵtō ʾăšer-bārā ʾĕlōhīm laʿăśōṯ.
到第七日，神造物的工已經完畢，就在第七日歇了他一切的工，安息了。神賜福給第七日，定為聖日，因為在這日神歇了他一切創造的工，就安息了。

2:2-3：（聖經和合本翻譯）


שבת

יָשַׁב (yasháv) 的結構態不定式或動名詞


שביתה

動詞שָׁבַת (shavát)的動作名詞，源自詞根שׁ־ב־ת (sh-b-t)。


שביתת נשק

sh'vítat néshek (romanization)
שְׁבִיתוׄת נֶשֶׁק (indefinite plural)


ח'רטום

h’artum (romanization)
h’urtum (romanization)

喀土穆（首都名，位於蘇丹）


חרטום

对比阿拉伯語 خُرْطُوم (ḵurṭūm，“鼻子；口吻部；象鼻”)。

khartóm (romanization)
חַרְטוֹמִים (indefinite plural)
חַרְטוֹם־


טבע

源自詞根 ט־ב־ע 。对比阿拉伯語 طَبْع (ṭabʕ，“自然”)、海灣阿拉伯語 طبع (ṭibaʕ，“溺水”)。

בואי אל גני גנים — תראי טבע שלי


טבעוני

源自טֶבַע (téva，“自然”)。

tiv'oní (romanization)
טִבְעוֹנִית (feminine)
טִבְעוֹנִים (masculine plural)
טִבְעוֹנִיּוֹת (feminine plural)


טבעוני

源自טֶבַע (téva，“自然”)。

tiv'oní (romanization)
טִבְעוֹנִית (feminine)


טבעונות

源自טִבְעוֹנִי (tiv'oní，“吃素的”) + ־וּת (-út)。


צמחוני

源自צֶמַח (tsémaḥ，“植物”)。

tsimḥoní (romanization)
צִמְחוֹנִים (indefinite plural)
צִמְחוֹנִית (feminine)


מוות

源自詞根 מ־ו־ת 。对比阿拉伯語 مَوْت (mawt，“死亡”)


טיפה

tipá (romanization)
טיפות \ טִפּוֹת (indefinite plural)
טיפת \ טִפַּת־
טיפות \ טִפּוֹת־


טשקנט

塔什干（首都名，位於烏茲別克斯坦）


יד

源自原始閃米特語 *yad- (“手”)。

yád (romanization)
ידיים \ יָדַיִם
יָדוֹת (indefinite plural)
יַד־
יְדֵי־
יְדוֹת־

בְּהֶנֵף יָד

隨手一揮；不假思索，立即，馬上

複數形式יָדוֹת (yadót)主要用於“手柄”義項，雙數形式則用於身體部位。

יָצָא יְדֵי חוֹבָתוֹ


כתב יד

源自כְּתַב (k'táv，“書寫”) + יָד (yád，“手”)。

k'táv yád (romanization)
כִּתְבֵי יָד (indefinite plural)


ידית

יָד (yád，“手”) + ־ית (-ít，置於部分表示大件物品的陽性名詞後，組成對應小件物品的陰性名詞)

yadít (romanization)
יָדִיּוֹת (indefinite plural)


כתב

源自詞根כ־ת־ב (k-t-b)，源自原始西閃米特語 *katab-；對比阿拉伯語 كَتَبَ (kataba，“寫”)、كِتَاب (kitāb，“書”)。

katáv (romanization)
יכתוב \ יִכְתֹּב
כָּתוּב
נִכְתַּב (passive)


כתב

k'táv (romanization)
כְּתָבִים (indefinite plural)
כְּתַב־
כִּתְבֵי־


כתב

katáv (romanization)
כַּתָּבִים (indefinite plural)
כַּתָּבֵי־
כַּתֶּבֶת (feminine)


כתב עת

k'táv 'ét (romanization)
כִּתְבֵי עֵת (indefinite plural)


עת

et (romanization)
עיתים \ עִתִּים (indefinite plural)
עֵת־
עיתי \ עִתֵּי־

現代用法中，複數形式עיתים及עתים都常用。而歷史上只有עתים的形式常用。

לַכֹּל זְמָן וְעֵת לְכָל־חֵפֶץ תַּחַת הַשָּׁמָיִם׃ עֵת לָלֶדֶת וְעֵת לָמוּת עֵת לָטַעַת וְעֵת לַעֲקוֹר נָטוּעַ׃
lakól z'mán v'ét l'khól-khéfets tákhat hashamáyim: et lalédet v'ét lamút et latá'at v'ét la'akór natúa:
凡事都有定期，天下萬務都有定時：生有時，死有時；栽種有時，拔出所栽種的，也有時；

傳道書3:1–2：（聖經和合本翻譯）


עיתון

由艾利澤·本-耶胡達造出。源自עֵת ('ét，“時間”) + ־וֹן (-ón)，類比德語 Zeitung所造。

‘itón (romanization)
עיתונים \ עִתּוֹנִים (indefinite plural)
עיתוני \ עִתּוֹנֵי־


ידיד

與阿拉伯語 وَدِيد (wadīd，“友愛的，親愛的”)、烏加里特語 𐎊𐎄 (yd，“親愛的”)有關（根據 Even-Shoshan 詞典）。

yadíd (romanization)
יְדִידִים (indefinite plural)
יְדִיד־
יְדִידֵי־
יְדִידָה (feminine)

雖然同義詞חָבֵר (khavér)更常用，但因其同時又有“男朋友”之義，所以在難以區分普通朋友和戀愛中的伴侶時，多用יָדִיד來避免歧義；儘管如此，使用者有時還是會問חבר חבר או רק חבר? (khaver khaver o rak khaver?，“是男朋友還是普通男性朋友”)。


יוון

可能來自古希臘語 Ἴων (Íōn，“伊翁，伊奧尼亞人的祖先”)；對比其變體Ἰάων (Iáōn)、Ἰάϝων (Iáwōn)。

בְּנֵי יֶפֶת גֹּמֶר וּמָגוֹג וּמָדַי וְיָוָן וְתֻבָל וּמֶשֶׁךְ וְתִירָס׃
B'néi Yéfet: Gómer u-Magóg u-Madái v-Yaván v-Tuvál u-Méshekh v-Tirás.
雅弗的兒子是歌篾、瑪各、瑪代、雅完、土巴、米設、提拉。

10:2：（聖經和合本翻譯）

雅完後代（愛奧尼亞人；亦泛指希臘人）所組建的國家

וַיֹּאמֶר הֲיָדַעְתָּ לָמָּה־בָּאתִי אֵלֶיךָ וְעַתָּה אָשׁוּב לְהִלָּחֵם עִם־שַׂר פָּרָס וַאֲנִי יוֹצֵא וְהִנֵּה שַׂר־יָוָן בָּא׃
Va-yómer, Ha-yadá'ta lamá báti elékha? v-atáh ashúv l'hilaḥém 'im sar Paras, va-aní yotzé v-hinéi sar Yavan ba.
他就說，你知道我為何來見你麼，現在我要回去與波斯的魔君爭戰，我去後希臘的魔君必來。

但以理書10:20：（聖經和合本翻譯）

מִזְרָחִית צְפוֹנִית, בָּהּ גָּנְזוּ בְנֵי חַשְׁמוֹנַאי אֶת אַבְנֵי הַמִּזְבֵּחַ שֶׁשִּׁקְּצוּם מַלְכֵי יָוָן.

在東北邊，哈斯蒙尼將被希臘國王玷污的祭壇之石藏在那裡。

Mizraḥít tz'fonít, bah ganzú v'néi Ḥashmonái et avnéi ha-mizbéaḥ she-shiq'tzúm malkhéi Yaván."

希臘（國家名，位於歐洲）

מִצְוַת אֵזוֹב, לֹא אֵזוֹב יָוָן, לֹא אֵזוֹב כּוֹחֲלִי, לֹא אֵזוֹב רוֹמִי, לֹא אֵזוֹב מִדְבָּרִית, וְלֹא כָל אֵזוֹב שֶׁיֶּשׁ לוֹ שֵׁם לְוָי:

牛膝草的誡條——這牛膝草不是希臘的牛膝草，不是藍色的牛膝草，不是羅馬的牛膝草，不是沙漠的牛膝草，不是任何前面帶修飾詞的牛膝草。

Mitzvát ezóv, lo ezóv Yaván, lo ezóv koḥalí, lo ezóv romí, lo ezóv midbarít, v-lo khol ezóv she-yesh lo shem l'váy.


יון

yon (romanization)
יוֹנִים (indefinite plural)


יווני

y'vaní (romanization)
יוונית \ יְוָנִית (feminine)
יוונים \ יְוָנִים (masculine plural)
יווניות \ יְוָנִיּוֹת (feminine plural)


יוונית

רַבִּי יִשְׁמָעֵאל אוֹמֵר, יְוָנִית כָּתוּב בָּהֶן — אַלְפָ״א בֵּיתָ״א גַמְלָ״א

以實瑪利拉比說，上面寫著希臘文——阿爾法、貝塔、伽馬。

Rabbi Yishma'el omer, y'vanit katuv ba-hen — alfa, beta, gamla.


יונית

יוונית單字 之短寫法


יונה

源自原始閃米特語 *šawmān-。

yoná (romanization)
יוֹנִים (indefinite plural)
יוֹנַת־
יוֹנֵי־

השמיעיני את קולך


יונה

源自原始閃米特語 *šawmān-。

男性或女性人名，Yona或Yonah，等價於英語Jonah


יום

源自原始閃米特語 *yawm-。

yom (romanization)
יומיים \ יוֹמַיִם
יָמִים (indefinite plural)
יוֹם־
יְמֵי־
יְמוֹת־

לְמַעַן יִרְבּוּ יְמֵיכֶם וִימֵי בְנֵיכֶם עַל הָאֲדָמָה אֲשֶׁר נִשְׁבַּע ה׳ לַאֲבֹתֵיכֶם לָתֵת לָהֶם כִּימֵי הַשָּׁמַיִם עַל הָאָרֶץ׃
使你們和你們子孫 的日子 ，在耶和華向你們列祖起誓應許給他們的地上，得以增多，如天覆地的日子那樣多。

11:21：（聖經和合本翻譯）


יום הולדת

yom-hulédet (romanization)
ימי הולדת \ יְמֵי הֻלֶּדֶת (indefinite plural)

אני אספור ימי הולדת, את העונות שמתחלפות


יום עצמאות

yóm 'atsma'út (romanization)
יְמֵי עַצְמָאוּת (indefinite plural)


עצמאות

由伊塔馬爾·本-阿維造出：עצמי (ˈatsmi，“自己”) + ־ות (-ut)。

atsmaút (romanization)
עצמאויות \ עַצְמָאֻיּוֹת (indefinite plural)
עַצְמָאוּת־
עצמאויות \ עַצְמָאֻיּוֹת־


יומן

yomán (romanization)
יוֹמָנִים (indefinite plural)
יוֹמַן־
יוֹמָנֵי־


יומם

,יוֹמָם יְצַוֶּה יְהוָה חַסְדּוֹ, וּבַלַּיְלָה, שִׁירֹה עִמִּי ־־ תְּפִלָּה, לְאֵל חַיָּי.
白晝耶和華必向我施慈愛；黑夜我要歌頌禱告賜我生命的神。

詩篇42:9：（聖經和合本翻譯）


ים סוף

יַם (yam，“……的海”) + סוּף (súf，“蘆葦”)，字面意思是「蘆葦之海」。


סוף

源自亞拉姆語 סוֹף (sōp̄)

sóf (romanization)
סוֹפִים (indefinite plural)
סוֹף־
סוֹפֵי־


סוף

源自晚期埃及語 ṯwfj (“紙莎草（叢）”)。


סופית

סופי (sofí) 的陰性單數


סופית

sofít (romanization)
סופיות (indefinite plural)
סוֹפִית־
סופיות־


סוף שבוע

sóf shavúa' (romanization)
סוֹפֵי שָׁבוּעַ (indefinite plural)


אינסוף

源自אֵין (ein，否定助詞) + סוֹף (sof，“結束，終止”)。


אינסופי

源自אֵינְסוֹף (einsóf，“無限”) + ־י (-í，“從名詞衍生出形容詞的後綴”)，源自אֵין (ein，否定助詞) + סוֹף (sof，“結束，終止”)。

einsofí (romanization)
אֵינְסוֹפִית (feminine)
אֵינְסוֹפִים (masculine plural)
אֵינְסוֹפִיִּים (masculine plural)
אֵינְסוֹפִיּוֹת (feminine plural)


סוף סוף

סוֹף (sof，“結束，終止”) 的疊詞。


סופסוף

סוֹף סוֹף的另一種寫法


סופי

源自סוף (sof) + ־י (-í)。

sofí (romanization)
סוֹפִית (feminine)
סוֹפִים (masculine plural)
סוֹפִיִּים (masculine plural)
סוֹפִיּוֹת (feminine plural)

קבוצה סופית

גאומטריה סופית


ינשוף

yanshúf (romanization)
יַנְשׁוּפִים (indefinite plural)


יער

对比阿拉伯語 وَعْر (waʕr，“劣地”)。

yá'ar (romanization)
יְעָרוֹת (indefinite plural)
יַעַר־
יַעֲרֵי־

除了上方給出的規則複數形式，不定複數形也有יְעָרִים，結構態複數形式也有יַעֲרִי־。

יַעֲלֹז שָׂדַי וְכָל־אֲשֶׁר־בּוֹ אָז יְרַנְּנוּ כָּל־עֲצֵי־יָעַר׃
yaʿalóz sadái v-khol ashér bo; az y'ran'nú kol ʿatséi yáʿar
願田和其中所有的都歡樂；那時，林中的樹木，都要在耶和華面前歡呼；

詩篇96:12：（聖經和合本翻譯）

(יַעַר־, yá'ar) יַעַר (yá'ar) 的單數結構態變形。


ישן

yashán (romanization)
יְשָׁנָה (feminine)
יְשָׁנִים (masculine plural)
יְשָׁנוֹת (feminine plural)

指人或動物的“老”，需使用זָקֵן (zakén)。


ישן

yashán (romanization)
לישון \ לִישֹׁן
יָשֵׁן (present)
יִישַׁן
יְשַׁן (imperative)


ירק

源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。

גן־הירק

יְרָקוֹת (y'rakót) 的單數


ירק

源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。

וַיְדַבֵּר אַחְאָב אֶל־נָבוֹת ׀ לֵאמֹר ׀ תְּנָה־לִּי אֶת־כַּרְמְךָ וִיהִי־לִי לְגַן־יָרָק כִּי הוּא קָרוֹב אֵצֶל בֵּיתִי וְאֶתְּנָה לְךָ תַּחְתָּיו כֶּרֶם טוֹב מִמֶּנּוּ אִם טוֹב בְּעֵינֶיךָ אֶתְּנָה־לְךָ כֶסֶף מְחִיר זֶה׃
亞哈對拿伯說，你將你的葡萄園給我作菜園，因為是靠近我的宮，我就把更好的葡萄園換給你，或是你要銀子，我就按著價值給你。

列王紀上21:2：（聖經和合本翻譯）

טוֹב אֲרֻחַת יָרָק וְאַהֲבָה־שָׁם מִשּׁוֹר אָבוּס וְשִׂנְאָה־בוֹ׃
吃素菜、彼此相愛，強如吃肥牛、彼此相恨。

箴言15:17：（聖經和合本翻譯）


ירק

源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。

ירוק單字 之短寫法。


ירק

源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。


ירק

וְנִגְּשָׁה יְבִמְתּוֹ אֵלָיו לְעֵינֵי הַזְּקֵנִים וְחָלְצָה נַעֲלוֹ מֵעַל רַגְלוֹ וְיָרְקָה בְּפָנָיו וְעָנְתָה וְאָמְרָה כָּכָה יֵעָשֶׂה לָאִישׁ אֲשֶׁר לֹא יִבְנֶה אֶת בֵּית אָחִיו׃
他哥哥的妻就要當著長老到那人的跟前，脫了他的鞋，吐唾沫在他臉上，說，凡不為哥哥建立家室的，都要這樣待他。

25:9：（聖經和合本翻譯）


ירוק

源自原始閃米特語 *waruḳ-。

yarók (romanization)
ירוקה \ יְרֻקָּה (feminine)
ירוקים \ יְרֻקִּים (masculine plural)
ירוקות \ יְרֻקּוֹת (feminine plural)


ירקרק

源自ירוק (yarók)。

y'rakrák (romanization)
יְרַקְרַקָּה (feminine)
יְרַקְרַקִּים (masculine plural)
יְרַקְרַקּוֹת (feminine plural)


רק

源自與“精瘦”有關的詞根。副詞衍生自形容詞。


רק

源自與“精瘦”有關的詞根。副詞衍生自形容詞。


רווק

ravák (romanization)
רווקה \ רַוָּקָה (feminine)


ירדן

不確定：
* 可能源自一原始閃米特語詞根，其可以表示“下降”、“下來”、“流下”、“下到水裡”、“向下延伸到水裡的地方”、“有水的地方”；同源詞有阿拉伯語 وَرَدَ (warada，“下水；出水”)、希伯來語 יָרַד (yāráḏ，“下去”)、亞拉姆語 ירד (yreḏ，“溪流”)、吉茲語 ወረደ (wärädä，“掉下，墜落；下去；流走；傾瀉”)、阿卡德語 𒉿𒊏𒁺𒌝 (warādum，“下到地勢更低的地方，來到岸邊，下山或順流而下”)。
* Ludwig Köhler 則提出來自是一複合詞，來自希伯來語 *yáHr̥ (“年”) ← 原始印度-伊朗語 *yáHr̥ ← 原始印歐語 *yeh₁- (“年”)（對比阿維斯陀語 𐬫𐬁𐬭𐬆 (yār^ə，“年”)） + 原始伊朗語 *dānu (“河”)（< 原始印度-伊朗語 *dáHnu < 原始印歐語 *déh₂nu；對比奧塞梯語 дон (don，“河”)、阿維斯陀語 𐬛𐬁𐬥𐬎 (dānu，“河”)），他認為因為約旦河一年中的水位都很穩定，所以會被叫做“年河”。根據這種理論，見諸書面更早的奧龍特斯河的名字可能也帶有“某些”伊朗語族特徵。然而實際上這並沒有多大的可能性，因為“Yārdon”這個名字早在拉美西斯二世時期的阿納斯塔西紙莎草I卷就出現了，所以更有可能是源自閃米特語族。


ירדן

約旦（國家名，位於西亞）


ישראל

聖經中雅各後改的名字（32:29：），據說來自יִשְׂרֶה אֵל (yisré 'él)，雅各的子孫因而得名“以色列人”，他們所處的土地成為“以色列之地/王國”。參見英語 Israel。

וַיֹּאמֶר לֹא יַעֲקֹב יֵאָמֵר עוֹד שִׁמְךָ כִּי אִם־יִשְׂרָאֵל כִּי־שָׂרִיתָ עִם־אֱלֹהִים וְעִם־אֲנָשִׁים וַתּוּכָל׃
vayómer ló ya'akóv ye'amér 'ód shim'khá kí 'im-yisra'él ki-saríta 'im-'elohím v'im-'anashím vatukhál.
wayyṓmer lō yaʿăqōḇ yēʾāmēr ʿōḏ šiməḵā kī-ʾim-yiśrāʾēl kī śārī́ṯā ʿim-ʾĕlōhīm wəʾim-ʾănāšīm wattūḵāl.
那人說，你的名不要再叫雅各，要叫以色列，因為你與神與人較力，都得了勝。

32:29：（聖經和合本翻譯）

שְׁמַ֖ע יִשְׂרָאֵ֑ל יְהֹוָ֥ה אֱלֹהֵ֖ינוּ יְהֹוָ֥ה אֶחָֽד:
shĕmaʿ yisrāʾēl ăḏonay ĕloheynu ăḏonay eḥāḏ
以色列啊，你要聽：耶和華我們神是獨一的主。

6:4：（聖經和合本翻譯）

以色列（國家名，位於亞洲）


כאב

对比亞拉姆語 כֵּאבָא/כֵּיבָא (kēḇā)、阿拉伯語 كَئِبَ (kaʔiba，“傷心，憂鬱”)、馬爾他語 kiebi (“悲哀，傷心，憂鬱”)。

ke'év (romanization)
כְּאֵבִים (indefinite plural)


כחול

kaḥól (romanization)
כחולה \ כְּחֻלָּה (feminine)
כחולים \ כְּחֻלִּים (masculine plural)
כחולות \ כְּחֻלּוֹת (feminine plural)

藍色的（比תְּכֵלֶת (tchélet)的顏色更深）


כחלחל

k'khalkhál (romanization)
כְּחַלְחַלָּה (feminine)
כְּחַלְחַלִּים (masculine plural)
כְּחַלְחַלּוֹת (feminine plural)


כינה

kiná (romanization)
כינים \ כִּנִּים (indefinite plural)


כנה

kaná (romanization)
כַּנּוֹת (indefinite plural)


כנה

本寫法一般被認為是錯誤的，而כֵּן (kén)才是正確的寫法。

כֵּן (kén)的另一種寫法：真誠的，誠實的


כנה

חָרָן וְכַנֵּה וָעֶדֶן רֹכְלֵי שְׁבָא אַשּׁוּר כִּלְמַד רֹכַלְתֵּךְ׃
kharán v'khané va'éden rokhléi sh'vá ashúr kilmád rokhaltékh.
哈蘭人、干尼人、伊甸人、示巴的商人，和亞述人、基抹人，與你交易。

以西結書27:23：（聖經和合本翻譯）


כנה

kiná (romanization)
כִּנִּים (indefinite plural)


כן

וַיֹּאמֶר לָבָן לֹא־יֵעָשֶׂה כֵן בִּמְקוֹמֵנוּ לָתֵת הַצְּעִירָה לִפְנֵי הַבְּכִירָה׃
vayómer laván lo-ye'asé khén bim'koménu latét hats'irá lif'néi hab'khirá.
wayyṓmer lāḇān lō-yēʿāśe ḵēn biməqōmḗnu lāṯēṯ haṣṣəʿīrā lip̄ənē habbəḵīrā.
拉班說，大女兒還沒有給人，先把小女兒給人，在我們這地方沒有這規矩。

29:26：（聖經和合本翻譯）


קן

ken (romanization)
קינים \ קִנִּים (indefinite plural)
קַן־


לחם

與阿拉伯語 لَحْم (laḥm，“肉”)同源。


בית לחם

源自בֵּית (bet，“……之屋”) + לֶחֶם (lékhem，“麵包”)。

伯利恆（城市名，位於巴勒斯坦）


לאוס

老撾，寮國（國家名，位於東南亞）


לב

源自原始閃米特語 *libb-。

lev (romanization)
לְבָבוֹת (indefinite plural)

לִבִּי בְמִזְרָח וְאָנֹכִי בְּסוֹף מַעֲרָב

我的心在東邊，而我在最西邊。

c.''' 1075 – 1141, Yehuda Halevi, My Heart is in the East 1


לבב

源自詞根 ל־ב־ב (l-b-b)。源自原始閃米特語 *libb-。

וְיַיִן יְשַׂמַּח לְֽבַב־אֱנֹושׁ לְהַצְהִיל פָּנִים מִשָּׁמֶן וְלֶחֶם לְֽבַב־אֱנֹושׁ יִסְעָֽד׃
又得酒能悅人心，得油能潤人面，得糧能養人心。

詩篇104:15：（聖經和合本翻譯）