לבן

源自原始西閃米特語 *laban-。與阿拉伯語 لَبَن (laban，“milk”)、烏加里特語 𐎍𐎁𐎐 (lbn)、腓尼基語 𐤋𐤁𐤍 (lbn)同源。

laván (romanization)
לְבָנָה (feminine)
לְבָנִים (masculine plural)
לְבָנוֹת (feminine plural)


לבנבן

l'vanban (romanization)
לְבַנְבַּנָּה (feminine)
לְבַנְבַּנִּים (masculine plural)
לְבַנְבַּנּוֹת (feminine plural)


ננס לבן

ננס (“侏儒，矮人”) + לבן (“白色的”)。

nanás laván (romanization)
נַנָּסִים לְבָנִים (indefinite plural)


ננס

源自古希臘語 νᾶνος (nânos)，經由密釋納傳入。

nanás (romanization)
נַנָּסִים (indefinite plural)
נַנָּסִית (feminine)


גוץ

guts (romanization)
גּוּצָָה (feminine)
גּוּצִָים (masculine plural)
גּוּצָוֹת (feminine plural)


לבנון

黎巴嫩（國家名，位於亞洲）


ליטא

源自意第緒語 ליטע (lite)，源自立陶宛語 Lietuvà (“立陶宛”)，經由一斯拉夫語族語言。與立陶宛的大部分外語名稱同源（參見 Litva、Литва），但其縮略成“lita”，明顯是受意第緒語的影響。

立陶宛（國家名，位於歐洲）


ליטאי

lita'i (romanization)
לִיטָאִית (feminine)
לִיטָאִים (masculine plural)
לִיטָאִיּוֹת (feminine plural)


ליטאית

ליטאית, שפתה הרשמית של ליטא, היא שפה בלטית מזרחית מקבוצת השפות הבלטיות של משפחת השפות ההודו־אירופיות.

立陶宛語是立陶宛的官方語言，是一種屬於印歐語系波羅的語族東波羅的語支的語言。

Lita'it, s'fatah harishmit shel lita, hi safa baltit mizrakhit mik'vutsat hasafot habaltiot shel mishpakhat hasafot hahodu-eiropiyot.


לילה

可能是לַיִל (láyil)賓格形式的殘餘（作狀語“在夜晚”），源自原始閃米特語 *layl-。與阿拉伯語 لَيْل (layl)、لَيْلَة (layla)、亞拉姆語 לֵילְיָא (lēləyā)、古典敘利亞語 ܠܹܠܝܵܐ (lēlyā)同源。

láyla (romanization)
לֵילוֹת (indefinite plural)
לֵיל־
לָיְלָה


שפיכה

שָׁפַךְ (“潑，倒”)的動詞性名詞。

sh'fikhá (romanization)
שְׁפִיכוֹת (indefinite plural)
שְׁפִיכַת־
שְׁפִיכוֹת־


שפך

與阿拉伯語 سَفَك (safak，“灑，使流出”)。

shafákh (romanization)
נִשְׁפַּךְ (passive)

潑，灑 (液體、粉末等)

הוא שפך לי את הקפה על המחשב.

他把咖啡灑到了我的電腦上。

hu shafákh li et hakafé ‘al ha-machshév.

שפכתי את המים המלוכלכים לכיור.

shafákhti et ha-máyim ha-melukhlakhím le-kiyór.


גמר

與阿卡德語 𒂵𒈠𒀸 (gamārum，“使結束，完成”)同源。

gamár (romanization)
גָּמוּר
נִגְמַר (passive)

גִּמְרִי אֵת הָאֹכֶל בַּצַּלַחַת שֶׁלָּךְ!


גמר

與阿卡德語 𒂵𒈠𒀸 (gamārum，“使結束，完成”)同源。

gmar (romanization)
גְּמָרִים (indefinite plural)


ליסבון

里斯本（首都名，位於葡萄牙）


לן

对比烏加里特語 𐎍𐎐 (ln /lâna/)，其曾有一次寫作𐎊𐎍𐎐 (yln)。


לן

לָהֶן (lahén)的另一種寫法


מר

对比阿拉伯語 مُرّ (murr)、古典敘利亞語 ܡܪܝܪܐ (marrīrā)、阿卡德語 𒋀 (marru)、烏加里特語 𐎎𐎗 (mr)。

mar (romanization)
מָרָה (feminine)
מָרִים (masculine plural)
מָרוֹת (feminine plural)


מר

源自亞拉姆語 מרא (maraʾ)；對比古典敘利亞語 ܡܪܐ (mārā)。可能受英語 Mr所增強影響。

先生 (對男人的尊稱，在希伯來語中，置於姓氏之前)

先生，大人 (對他人的尊稱，置於名字前)

לכבוד גדול קדוש מר ורב יעקב החכם והנבון, הנחמד, היקר, הנכבד, בן כבוד גדול קדוש מר ורב נתנאל פיומי, העיד המימן, עיד ארץ תימן, ראש הקהילות ושוע המקהלות בארץ תימן.

致崇高、偉大、神聖的亞科夫大人老師，智慧、友好、親愛、受人尊敬的聖人、崇高、偉大、神聖、傑出的葉門王公、會眾之首、社群之領袖，納坦埃耳·法尤米大人老師。

1172，摩西·本·邁蒙，葉門書信:


אדון

可能與דִּין (dín，“法律”)有關。对比烏加里特語 𐎀𐎄𐎚 (ảdt，“女士”)。

adón (romanization)
אֲדוֹנִים (indefinite plural)
אֲדוֹן־
אֲדוֹנֵי־

(置於男性名字前) 先生


מתוק

源自原始閃米特語 *mataḳ-。对比烏加里特語 𐎎𐎚𐎖 (mtq)。

matók (romanization)
מְתוּקָה (feminine)
מְתוּקִים (masculine plural)
מְתוּקוֹת (feminine plural)

美好的；愉悅的；(指人) 性格和氣的


חמוץ

对比亞拉姆語 חמוצא (ḥamútza)、阿拉伯語 حمض

khamútz (romanization)
חֲמוּצָה (feminine)
חֲמוּצִים (masculine plural)
חֲמוּצוֹת (feminine plural)


מלוח

对比阿拉伯語 مَالِح (māliḥ)。

malúakh (romanization)
מְלוּחָה (feminine)
מְלוּחִים (masculine plural)
מְלוּחוֹת (feminine plural)


מלוח

对比阿拉伯語 مُلَّاح (mullāḥ，“鹼蓬”)。


אדוני

אֲדֹנֵי־ (ăḏōnê，“主人，大人”，複數結構態) + ־י (-i，“我的”)。

אָדוֹן (adón) 的複數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞


אדוני

אֲדוֹן (ăḏôn，“主人，大人”) + ־י (-i，“我的”)。

我的主人、大人；先生 (稱呼他人)

כְּשֶׁהַמֶּלֶךְ עוֹבֵר הִתְחִיל אוֹתוֹ הַבֵּן צוֹוֵחַ וְאוֹמֵר אֲדֹנִי הַמֶּלֶךְ כָּאן נוֹלַדְתִּי, כָּאן גָּדַלְתִּי, בְּאֵיזֶה חֵטְא אֲנִי נָתוּן כָּאן אֵינִי יוֹדֵעַ.

國王踏進[監獄]大門時，那兒子大喊道：我主啊，我王啊！我出生於斯地！我成長於斯地！然我身上犯了什麼罪使我不得離開，我不明瞭。

500-800 CE，“Parasha 7:13”, in Kohelet Rabbah:

אָדוֹן (adón) 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞


אדוני

אָדוֹן (adón) 的複數結構態變形


אדני

אדוני單字 之短寫法


דין

與阿拉伯語 دِين (dīn)、亞拉姆語 דִּינָא (dīnā)、阿姆哈拉語 ዳኘ (dañä)、烏加里特語 𐎄𐎊𐎐 (dyn)同源。

din (romanization)
דִּינִים (indefinite plural)
דִּין־
דִּינֵי־


דין

דיין單字 之短寫法。


עורך דין

'orékh dín (romanization)
עוֹרְכֵי דִּין (indefinite plural)
עוֹרֶכֶת דִּין (feminine)


מאה

源自原始閃米特語 *miʾat-。

me'á (romanization)
מאתיים \ מָאתַיִם
מֵאוֹת (plural)


מאה

源自原始閃米特語 *miʾat-。

me'á (romanization)
מֵאוֹת (indefinite plural)
מְאַת־
מְאוֹת־


מדבר

midbár (romanization)
מִדְבָּרִים (indefinite plural)
מִדְבַּר־
מִדְבְּרֵי־


מדבר

דיבר (dibér) 的陽性單數現在時分詞和現在時。


מדבר

מדובר單字 之短寫法。


ספינה

借自亞拉姆語 סְפינִתָּא (sǝp̄īntā)。

sfiná (romanization)
סְפִינוֹת (indefinite plural)
סְפִינַת־

[…] וְיֹונָה יָרַד אֶל־יַרְכְּתֵי הַסְּפִינָה וַיִּשְׁכַּב וַיֵּרָדַֽם׃
 […] 約拿已下到底艙，躺臥沉睡。

約拿書1:5：（聖經和合本翻譯）


מוסיקה

מוּזִיקָה (múzika)的另一種寫法


מוזיקה

經由其他歐洲語言，如英語 music借入；源頭為古希臘語 μουσική (mousikḗ)。

múzika (romanization)
מוזיקות (indefinite plural)
מוזיקת־


מות

(מוֹת, mót) מוות \ מָוֶת 的單數結構態變形


מות

מֵת (mét) 的陽性單數命令式。

מֵת (mét) 的不定構建態或動名詞。

מֵת (mét) 的不定絕對態。


מת

源自原始閃米特語 *mawut-。與阿拉伯語 مَاتَ (māta)、吉茲語 ሞተ (motä)、埃及語 mwt、阿卡德語 𒈪𒌈 (mītum)同源。

mét (romanization)
מֵתָה (feminine)
מֵתִים (masculine plural)
מֵתוֹת (feminine plural)

אֲנִי עָיֵיף מֵת

אֲנִי מֵת לִרְאוֹת אוֹתָהּ הַלַּילָה


מת

מת (met) 的陽性單數現在時分詞和現在時。

אֲנִי מֵת עַל שׁוֹקוֹלָד


מחט

máḥat (romanization)
מְחָטִים (indefinite plural)
מַחַט־
מַחֲטֵי־


מטה

maté (romanization)
מַטּוֹת (indefinite plural)
מַטֵּה־
מַטּוֹת־

מזה בְיָדֶךָ וַיֹּאמֶר מַטֶּה
má zé v'yadécha vayómer maté
你手裡是甚麼？他說，是杖。

4:2：（聖經和合本翻譯）

וְנוֹסַף עַל נַחֲלַת הַמַּטֶּה אֲשֶׁר תִּהְיֶינָה לָהֶם
v'nosáf ál nachalát hamaté ashér tihyéna lahém
就必將我們祖宗所遺留的產業，加在他們丈夫支派的產業中

36:3：（聖經和合本翻譯）


מטה

הִטָּה (hitá) 的陽性單數現在時分詞和現在時。

מַטֶּה מִשְׁפַּט גֵּר יָתוֹם וְאַלְמָנָה

向寄居的，和孤兒寡婦，屈枉正直的


מטה

mitá (romanization)
מִטּוֹת (indefinite plural)
מִטַּת־
מִטּוֹת־


מטה

הַגֵּר אֲשֶׁר בְּקִרְבְּךָ יַעֲלֶה עָלֶיךָ מַעְלָה מָּעְלָה וְאַתָּה תֵרֵד מַטָּה מָּטָּה׃
hagér 'ashér b'kirb'chá ya'alé 'alécha má'la má'la v'atá teréd máta máta.
haggēr ʾăšer bəqirbəḵā yaʿăle ʿāléḵā máʿlā mmā́ʿlā wəʾattā ṯērēḏ máṭṭā mmā́ṭṭā.
在你中間寄居的，必漸漸上升，比你高而又高，你必漸漸下降，低而又低。

28:43：（聖經和合本翻譯）

בֵּית־דִּין שֶׁל מַטָּה

עַמְּךָ יִשְׂרָאֵל קְבוּצֵי מַטָּה

您的人民，以色列人，在人間集聚生息


מיטה

源自中閃米特語支，與מַטָּה (máta，“向下方”)有相同的詞根。

mitá (romanization)
מיטות \ מִטּוֹת (indefinite plural)
מיטת \ מִטַּת־

וְנָשִׂים לוֹ שָׁם מִטָּה וְשֻׁלְחָן וְכִסֵּא וּמְנוֹרָה
v'nasím ló shám mitá v'shulchán v'chisé umnorá
（我們）在其中安放床榻、桌子、椅子、燈臺

列王紀下4:10：（聖經和合本翻譯）


בעט

後接בְּ־ (b'-)。


שבט

源自原始閃米特語 *šabṭ-。

shévet (romanization)
שְׁבָטִים (indefinite plural)
שִׁבְטֵי־

聖經和合本

גַּם כִּי אֵלֵךְ בְּגֵיא צַלְמָוֶת לֹא אִירָא רָע כִּי אַתָּה עִמָּדִי שִׁבְטְךָ וּמִשְׁעַנְתֶּךָ הֵמָּה יְנַחֲמֻנִי

我雖然行過死蔭的幽谷，也不怕遭害：因為你與我同在；你的杖、你的竿，都安慰我。


שבט

源自阿卡德語 𒌚𒍩 (Šabāṭum，表示收穫季節的開始，字面意思是“小麥之月”)。

細罷特月（猶太教曆的十一月、猶太國曆的五月）


מכה

maká (romanization)
מַכּוֹת (indefinite plural)
מַכַּת־
מַכּוֹת־


מכה

הִכָּה (hiká) 的陽性單數現在時

אִישׁ מִצְרִי מַכֶּה אִישׁ עִבְרִי
ish mitsrí maké ish ivrí
一個埃及人打希伯來人

出埃及記2:11：（聖經和合本翻譯）


מכה

הִכָּה (hiká) 的陰性單數現在時


מכה

הִכָּה (hiká) 的陽性單數現在時

וְאֵלּוּ שֶׁכּוֹפִין אוֹתוֹ לְהוֹצִיא, מֻכֵּה שְׁחִין, וּבַעַל פּוֹלִיפּוֹס, וְהַמְקַמֵּץ, וְהַמְצָרֵף נְחֹשֶׁת, וְהַבֻּרְסִי, בֵּין שֶׁהָיוּ בָם עַד שֶׁלֹּא נִשְּׂאוּ וּבֵין מִשֶּׁנִּשְּׂאוּ נוֹלָדוּ

而這些是被迫離婚的人：長了疔瘡的人、長了息肉的人、拾糞者、銅匠和鞣皮工，無論他們的這些特徵是在結婚前還是結婚後到他們身上來的。

V-élu she-kofín otó l'hotzí, muká sh'chin, u-vá'al pólipos, v-ha-m'kaméts, v-ha-m'tsaréf n'chóshet, v-ha-bursí, ben she-hayú vam ad she-lo nis'ú u-vein mi-she-nis'ú noladó.


מכה

借自阿拉伯語 مَكَّة (makka)。

麥加（城市名，位於沙特阿拉伯）


הכה

hiká (romanization)
הוכה \ הֻכָּה (passive)

וַיהוה הִכָּה כָל־בְּכוֹר בְּאֶרֶץ מִצְרַיִם
vaYHVH hiká chol-b'chór b'érets mitsráyim
耶和華把埃及地所有的長子 […] 盡都殺了

12:29：（聖經和合本翻譯）

וַיַּכֵּהוּ הָאִישׁ הַכֵּה וּפָצֹעַ
vayakéhu haísh haké ufatsóa
那人就打他，將他打傷

列王紀上20:37：（聖經和合本翻譯）

הַכֵּה בְכַפְּךָ וּרְקַע בְּרַגְלְךָ וֶאֱמָר־אָח
haké v'chap'chá urká b'ragl'chá veemor-ách
你當拍手頓足，說，哀哉

以西結書6:11：（聖經和合本翻譯）


מכתב

源自詞根 כ־ת־ב־ (k-t-b)。

mikhtáv (romanization)
מִכְתָּבִים (indefinite plural)
מִכְתַּב־
מִכְתְּבֵי־


מלאך

源自一表示“寄送”的動詞，僅見於烏加里特語 𐎍𐎛𐎋 (lỉk)、𐎍𐎀𐎋 (lảk)、阿拉伯語 لَأَكَ (laʔaka)、أَلْأَكَ (ʔalʔaka)、吉茲語 ለአከ (läʾäkä)。希伯來語中只有另一個動詞來自相同的詞根，是מְלָאכָה (məlāḵā́，“委託，派遣 → 特定的職業、工作、事業”)。

mal'ákh (romanization)
מַלְאָכִים (indefinite plural)
מַלְאַךְ־
מַלְאֲכֵי־


מלון

מִלָּה (milá，“詞語，詞彙”) + ־וֹן (-on)


בית מלון

beit malón (romanization)
בתי מלון (indefinite plural)
בית מלון־


מלזיה

馬來西亞（國家名，位於東南亞）


מפתח

與阿拉伯語 مِفْتَاح (miftāḥ)同源。

maftéakh (romanization)
מַפְתְּחוֹת (indefinite plural)
מַפְתֵּחַ־
מַפְתְּחוֹת־


מספר

詞根
 ס־פ־ר
源自詞根 ס־פ־ר־ (s-p-r)，名詞類型為 miktál。

mispár (romanization)
מִסְפָּרִים (indefinite plural)
מִסְפַּר־
מִסְפְּרֵי־

מספר המכוניות בחנייה הוא חמש.

停車場裡車的數量是五臺。

mispár ham'khoniót bakhaniyá hu khamésh.

בכיתה יש מספר שולחנות.

סע בקו מספר 43.

(מִסְפַּר־, mispár-) מספר (mispár) 的單數結構態形式。


מספר

源自詞根 מ־ס־פ־ר־ (m-s-p-r)，變位類型為 pi'él。

המפקד מספר את החיילים ביחידה.

指挥官给部队中的士兵编号。

ham'fakéd mispér et hakhayalím bay'khidá.


מספר

源自詞根 מ־ס־פ־ר־ (m-s-p-r)，變位類型為 pu'ál。

מוספר單字 之短寫法：מִסְפֵּר (mispér) 的被动形

החיילים ביחידה מוספרו.

部队中的士兵被分配了编号。


מספר

源自動詞סיפר \ סִפֵּר (sipér)。

m'sapér (romanization)
מְסַפֵּרִים (indefinite plural)
מְסַפֵּר־
מספרת (feminine)

המספר מספר סיפור מותח.

说书人在讲一个悬疑的故事。


מספר

源自動詞סיפר \ סִפֵּר (sipér)。

סיפר (sipér) 的陽性單數現在時分詞和現在時


מספר מרוכב

mispár m'rukháv (romanization)
מִסְפָּרִים מְרוּכָבִים (indefinite plural)


סיפר

源自詞根 ס־פ־ר־ (s-p-r)，變位類型為 pi'él。


מלך

繼承自原始閃米特語 *malk-。與亞拉姆語 מַלְכָּא (malkā，“國王”)、阿拉伯語 مَلِك (malik，“國王”)、阿卡德語 𒂷𒆪 (malku，“王子”)同源。

mélekh (romanization)
מְלָכִים (indefinite plural)
מֶלֶךְ־
מַלְכֵי־
מַלְכָּה (feminine)
מֶלֶךְ

[…] וְלֹא עָשׂוּ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר אֲלֵיהֶן מֶלֶךְ מִצְרָיִם […]
 […] v'ló asú ka'ashér dibér aleihén mélekh mitsráyim […]
 […] 不照埃及王的吩咐行 […]

1:17：（聖經和合本翻譯）

היי דוד סקאר, כשאהיה מלך, מה אתה תהיה?

刀疤叔叔，等我做了國王，你又會怎樣呢？

Hey Dod Skar, kshe'éye mélech, ma atá tíye?


מראה

mar'é (romanization)
מַרְאוֹת (indefinite plural)
מַרְאֵה־
מַרְאֵי־

וְעָמֹק אֵין מַרְאֶהָ מִן הָעוֹר
v'amók en mar'éha min haór
現象不深於皮

13:4：（聖經和合本翻譯）


מראה

mar'á (romanization)
מַרְאוֹת (indefinite plural)
מַרְאַת־
מַרְאוֹת־

בתוך אלפי מראות היא מחפשת את עצמה שלא תשכח אף פעם מי היא באמת


מראה

(מַרְאֶה, mar'é) הֶרְאָה (her'á) 的陽性單數現在時分詞和現在時

(מַרְאָה, mar'á) הֶרְאָה (her'á) 的陰性單數現在時分詞和現在時


ראי

ראה (raá) 的陰性單數命令式


הראה

源自詞根 ר־א־ה 。

her'á (romanization)
לְהַרְאוֹת
מַרְאֶה (present)
יַרְאֶה
הוראה \ הֻרְאָה (passive)

וַיֹּאמֶר יְהוָה אֶל־אַבְרָם לֶךְ־לְךָ מֵאַרְצְךָ וּמִמּוֹלַדְתְּךָ וּמִבֵּית אָבִיךָ אֶל־הָאָרֶץ אֲשֶׁר אַרְאֶךָּ׃
vayómer YHVH 'el-'avrám lekh-l'khá me'arts'khá umimoladt'khá umibéit 'avíkha 'el-ha'árets 'ashér 'ar'éka.
wayyṓmer YHWH ʾel-ʾaḇrām leḵ-ləḵā mēʾarṣəḵā ūmimmōlaḏtəḵā ūmibbēṯ ʾāḇī́ḵā ʾel-hāʾā́reṣ ʾăšer ʾarʾékkā.
耶和華對亞伯蘭說，你要離開本地、本族、父家，往我所要指示你的地去。

12:1：（聖經和合本翻譯）


מרוקו

摩洛哥（國家名，位於非洲）


נביא

源自詞根 נ־ב־א־ 。对比提格雷語 ነቢ (näbi)、阿拉伯語 نَبِيّ (nabiyy)。

naví (romanization)
נְבִיאִים (indefinite plural)
נְבִיא־
נְבִיאֵי־
נְבִיאָה (feminine)

(נְבִיא־, n'ví-) נָבִיא 的單數結構態變形。


נביא

參見הֵבִיא (heví)。

הֵבִיא (heví) 的第一人稱複數將來時（前綴變位）。


נהר

源自原始閃米特語 *nahar- (“河”)。與阿卡德語 𒀀𒇉 (nārum)、阿拉伯語 نَهْر (nahr)同源。

nahár (romanization)
נְהָרוֹת (indefinite plural)
נְהַר־
נַהֲרוֹת־

複數形式亦作נְהָרִים。

河（尤指尼羅河、幼發拉底河等）


נהר

对比亞拉姆語 נהורא、ܢܘܗܪܐ (nuhrā)、阿拉伯語 نَهَار (nahār)。


נילוס

源自古希臘語 Νεῖλος (Neîlos)。

尼羅河（河名，位於非洲）


נמלה

对比阿拉伯語 نَمْل (naml)、馬爾他語 nemla。

n'malá (romanization)
נְמָלִים (indefinite plural)
נְמָלַת־
נִמְלֵי־

除了上面給出的常用複數形式נְמָלִים (n'malím)、נִמְלֵי־ (nimléi-)之外，也有更加符合語法規則的複數形式נְמָלוֹת (n'malót)、נְמָלוֹת־ (n'malót-)。


נפאל

尼泊爾（國家名，位於亞洲）


נר

源自原始閃米特語 *nūr-。

ner (romanization)
נֵרוֹת (indefinite plural)
נֵר־


נורה

源自נוּר (nur，“光”)。

nurá (romanization)
נוּרוֹת (indefinite plural)
נוּרַת־
נוּרוֹת־


נורה

ירה (yará)的被動形，源自詞根 י־ר־ה־ (y-r-_)。

נורה למוות

(נוֹרֶה, noré) נורה (norá) 的陽性單數現在時分詞和現在時。


מנורה

與亞拉姆語 מְנָרְתָא (mənārəṯā)、阿拉伯語 مَنَارَة (manāra)同源。

m'norá (romanization)
מְנוֹרוֹת (indefinite plural)
מְנוֹרַת־
מְנוֹרוֹת־

חֲנֻכִּיָּה

(尤指猶太教儀式用的) 燈臺

המנורה דולקת?

(尤指猶太教儀式用的) 燈臺
光明節用的九燭燈臺

המנורה在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ


נשר

詞根
 נ־שׁ־ר
源自原始西閃米特語 *našr-。

nésher (romanization)
נְשָׁרִים (indefinite plural)
נִשְׁרֵי־


ניירובי

內羅畢，奈洛比（首都名，位於肯尼亞）


סוריה

敘利亞（國家名，位於中東）


רוסיה

俄羅斯（國家名，位於歐洲、亞洲）


סיראי

סִירָה (sirá，“船，舟”) + ־אי (-ay，表示職業、專業)


סכין

借自亞拉姆語 סַכִּין (sakkīn)、סַכִּינָא (sakkīnā)，類似阿拉伯語 سِكِّين (sikkīn)。

sakín (romanization)
סַכִּינִים (indefinite plural)
סַכִּין־
סַכִּינֵי־

יכולת לדעת מאיפה אני לפי איך שהחזקתי סכין

האגם הזה יהיה קפוא בעוד שנה. נוכל לבוא אליו ולשחק. הסכינים שלך ישאו אותך על פני המים ויחתכו בקרח צורות בלי משמעות

בידה סכין גדולה. נעמדת מול מראה ועושה קרחת


סכין גילוח

源自סַכִּין (sakín) + גִּלּוּחַ (gilúakh)。

sakín gilúakh (romanization)
סכיני גילוח \ סַכִּינֵי גִּלּוּחַ (indefinite plural)


סכין גלוח

סכין גילוח單字 之短寫法


פגיון

pigyón (romanization)
פִּגְיוֹנוֹת (indefinite plural)


מכונת גילוח

源自מְכוֹנָה f (mekhoná) + גִּלּוּחַ (gilúakh)。

mekhonát gilúakh (romanization)
מכונות גילוח \ מְכוֹנוֹת גִּלּוּחַ (indefinite plural)


מכונת גלוח

מכונת גילוח單字 之短寫法


גילוח

源自詞根 ג־ל־ח 。


גלוח

גילוח單字 之短寫法


גלח

源自詞根 ג־ל־ח （與刮、剃毛髮有關）。“基督教牧師”之義來自其歷史上剃髮的傳統。

galákh (romanization)
גַּלָּחִים (indefinite plural)


סלובקיה

斯洛伐克（國家名，位於歐洲）


סלע

séla (romanization)
סְלָעִים (indefinite plural)


ספרייה

־ִיָּה (“用於……的地方”) + סֵפֶר (“書”)。由伊塔馬爾·本-阿維造出，最早是表示“書店”之義。

sifriyá (romanization)
סִפְרִיּוֹת (indefinite plural)
ספריית \ סִפְרִיַּת־

יהודית אמרה לי שהגיעו לספרייה ספרים חדשים אתמול.

耶胡第特告訴我，圖書館昨天進了一批新書。


סרביה

塞爾維亞（國家名，位於歐洲東南部）


סרי לנקה

斯里蘭卡（島及國家名，位於南亞）


סתו

סתיו單字 之短寫法。


סתיו

s'táv (romanization)
סתווים \ סְתָוִים (indefinite plural)


סתיו

男性或女性人名，Stav


עז

詞根
 ע־ז־ז
对比烏加里特語 𐎓𐎇 (ʿz /ʿazzu/)、阿拉伯語 عِزّ (ʕizz)。

áz (romanization)
עַזָּה (feminine)
עַזִּים (masculine plural)
עַזּוֹת (feminine plural)


עז

源自原始閃米特語 *ʕVnz- (“山羊”)。與阿拉伯語 عَنْز (ʕanz)同源。

éz (romanization)
עִזִּים (indefinite plural)
תַּיִשׁ (masculine)


עדן

有說法認為其衍生自阿卡德語 𒂊𒁲𒉡 (edinu，“沙漠；大草原”)，借自蘇美爾語 𒂔 (eden，“平原，礦業”)。


עדן

源自阿拉伯語 عَدَن (ʕadan)。

亞丁（城市名，位於也門）


עורב

对比亞拉姆語 עורבא (ʿurbaʾ)、阿拉伯語 غُرَاب (ḡurāb)。

'orév (romanization)
עורבים \ עֹרְבִים (indefinite plural)


עטלף

'atalef (romanization)
עֲטַלֵּפִים (indefinite plural)


עין

源自原始閃米特語 *ʕayn-。

áyin (romanization)
עיניים \ עֵינַיִם
עֵין־
עֵינֵי־

[כט, יז] ״וְעֵינֵי לֵאָה רַכּוֹת״,[...] וּמַהוּ ״רַכּוֹת״, רַכּוֹת מִבִּכְיָה, שֶׁהָיוּ אוֹמְרִים: כָּךְ הָיוּ הַתְּנָאִים, הַגְּדוֹלָה לַגָּדוֹל וְהַקְּטַנָּה לַקָּטָן, וְהָיְתָּה בּוֹכָה וְאוֹמֶרֶת: יְהִי רָצוֹן שֶׁלֹא אֶפּוֹל בְּגוֹרָלוֹ שֶׁל רָשָׁע, אָמַר רַבִּי הוּנָא: קָשָׁה הִיא הַתְּפִילָה שֶׁבִּטְּלָה אֶת הַגְּזִירָה, וְלֹא עוֹד אֶלָּא שֶׁקָּדְמָה לַאֲחוֹתָה.

בְּכָל מָקוֹם עֵינֵי ה׳ צֹפוֹת רָעִים וְטוֹבִים׃
耶和華的眼目，無處不在；惡人善人，他都鑒察。

箴言15:3：（聖經和合本翻譯）

視力；視覺；所看見的景象


עין

源自原始閃米特語 *ʕayn-。

áyin (romanization)
עֲיָנוֹת (indefinite plural)
עֵין־
עֵינוֹת־


עין

源自原始閃米特語 *ʕayn-。


צר עין

源自צַר (tsar，“狹窄的”) + עַיִן (áyin，“眼睛”)。

tsar áyin (romanization)
צרת עין (feminine)
צרי עין (masculine plural)
צרות עין (feminine plural)

嫉妒的；小氣的；心胸狹隘的


רע

ra (romanization)
רָעָה (feminine)
רָעִים (masculine plural)
רָעוֹת (feminine plural)


רע

réa' (romanization)
רֵעִים (indefinite plural)
רֵעָה (feminine)


עיני

(עֵינֵי, ené) עַיִן (áyin) 的複數結構態變形：……的眼睛

וְנָתַתִּי אֶת־חֵן הָעָם־הַזֶּה בְּעֵינֵי מִצְרָיִם
v'natatí et-chén haam-hazé b'ené mitsráyim
我必叫你們在埃及人眼前蒙恩

3:21：（聖經和合本翻譯）

(עֵינִי, ení) עַיִן (áyin) 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞：我的眼睛

פַּלְגֵי־מַיִם תֵּרַד עֵינִי
palge-máyim teréd ení
我就眼淚下流如河

耶利米哀歌3:48：（聖經和合本翻譯）

(עֵינַי, enáy) עַיִן (áyin) 的複數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞：我的雙眼

אֶשָּׂא עֵינַי אֶל־הֶהָרִים
esá enáy el-heharím
我要向山舉目

詩篇121:1：（聖經和合本翻譯）


עיני

'eini (romanization)
עֵינִית (feminine)
עֵינִים (masculine plural)
עֵינִיּוֹת (feminine plural)


צר

源自詞根 צ־ר־ר 。

tsar (romanization)
צָרָה (feminine)
צָרִים (masculine plural)
צָרוֹת (feminine plural)


צר

源自詞根 צ־ר־ר 。

tsar (romanization)
צָרִים (indefinite plural)
צָרֵי־
צָרָה (feminine)

仇敵，敵人 (一直給予敵對行動，與僅僅是心懷仇恨者相對)

וַֽיִּשְׁמְעוּ צָרֵי יְהוּדָה וּבִנְיָמִן […]
猶大和便雅憫的敵人聽說 […]

以斯拉記4:1：（聖經和合本翻譯）


צור

צָר (tsár) 的陽性單數命令式


צור

对比阿拉伯語 ظُرَر (ẓurar)、ظِرّ (ẓirr)、亞拉姆語 טִינָּרָא (ṭinnārā)、古典敘利亞語 ܛܪܢܐ (ṭarrānā)。


צור

泰爾（城市名，位於黎巴嫩）


רחב

对比阿拉伯語 رَحْب (raḥb)、吉茲語 ርሑብ (rəḥub)。

racháv (romanization)
רְחָבָה (feminine)
רְחָבִים (masculine plural)
רְחָבוֹת (feminine plural)


רחב

对比阿拉伯語 رَحْب (raḥb)、吉茲語 ርሑብ (rəḥub)。


עמית

'amít (romanization)
עֲמִיתִים (indefinite plural)
עֲמִית־
עֲמִיתֵי־

לֹא תִּגְנֹבוּ וְלֹא־תְכַחֲשׁוּ וְלֹא־תְשַׁקְּרוּ אִישׁ בַּעֲמִיתוֹ׃
lo tignovú v'lo-t'khakhshú v'lo-t'shakrú ish be'amitó
你們不可偷盜、不可欺騙、也不可彼此說謊。

利未記19:11：（聖經和合本翻譯）


אחר

achér (romanization)
אַחֶרֶת (feminine)
אֲחֵרִים (masculine plural)
אֲחֵרוֺת (feminine plural)


אחר

在……之後，接著…… （表示時間順序在後）


אחרי

אַחֲרֵי מוֹת שְׁנֵי בְּנֵי אַהֲרֹן
akharéi mot sh'ne b'ne aharón
亞倫的兩個兒子 […] 死了之後

利未記16:1：（聖經和合本翻譯）


אחרי

וְאַחֲרֵי כִּכְלּוֹת הַכֹּל, לְבַדּוֹ יִמְלֹךְ נוֹרָא.
v'akharéi kikhlót hakól l'vadó yimlókh norá.
此後待一切結束，那受人敬畏之人將獨自統治

אדון עולם（禮儀詩歌《永恆的主》）：


אחרי

אַחֲרֵי (akharéi) 的變形，其以第一人稱單數人稱代詞作為賓語：在我之後


טוב

源自原始閃米特語 *ṭāb- (“好”)。與阿卡德語 𒁕𒁍𒌝 (ṭābum)、阿拉伯語 طَيِّب (ṭayyib)同源。


טוב

tov (romanization)
טוֹבָה (feminine)
טוֹבִים (masculine plural)
טוֹבוֹת (feminine plural)

וַיַּרְא אֱלֹהִים כִּי־טוֹב׃
Va-yár' Elohím ki tov.
神看著是好的。

1:18：（聖經和合本翻譯）


טוביה

源自טוּב (túv，“好”) + יה (yah，“耶和華”)，字面意思是「耶和華是善的」。

男性人名，等價於英語Tobias


טוביה

טוֹבִיָּה的另一種寫法


בוקר טוב

源自בוקר (“早晨”) + טוב (“好”)。

傳統上會用בוקר אור (bóker-ór，“早晨之光”)來回答本句，不過現在已經多用同一句來回覆了。


מזל טוב

源自意第緒語 מזל טוב (mazl tov)，字面意思是「好運」。


שנה טובה

לְשָׁנָה טוֹבָה תִּכָּתֵב (“祝愿你在新的一年里获得成功”) 的截斷形式，《律法大典》（Orach Chayim 582:9）中出現的句子。縮略形式等同於שָׁנָה (shaná，“年”) + טוֹבָה (tová，“好”)，字面意思是「好的一年」。

新年好，新年快樂；猶太新年前後的常用問候語


מזל

可能源自阿卡德語 𒌓𒁕 (manzaltum)。对比亞拉姆語 מַזָּלָא (mazzālā，“星座；運氣，命運”)（古典曼達安語 ࡌࡀࡍࡆࡀࡋࡀ (manzala，“星座；星座符號”)）。

mazál (romanization)
מַזָּלוֹת (indefinite plural)

וְהִשְׁבִּית אֶת־הַכְּמָרִים אֲשֶׁר נָתְנוּ מַלְכֵי יְהוּדָה וַיְקַטֵּר בַּבָּמוֹת בְּעָרֵי יְהוּדָה וּמְסִבֵּי יְרוּשָׁלִָם וְאֶת־הַמְקַטְּרִים לַבַּעַל לַשֶּׁמֶשׁ וְלַיָּרֵחַ וְלַמַּזָּלוֹת וּלְכֹל צְבָא הַשָּׁמָיִם׃
v'hishbít 'et-hak'marím 'ashér nat'nú mal'khéi y'hudá vay'katér babamót b'aréi y'hudá um'sibéi y'rushaláyim v'et-ham'kat'rím labá'al lashémesh v'layaréakh v'lamazalót ul'khól ts'vá hashamáyim.
wəhišbīṯ ʾeṯ-hakkəmārīm ʾăšer nāṯənū maləḵē yəhūḏā wayəqaṭṭēr babbāmōṯ bəʿārē yəhūḏā ūməsibbē yərūšālā́yim wəʾeṯ haməqaṭṭərīm labbáʿal laššémeš wəlayyārḗaḥ wəlammazzālōṯ ūləḵōl ṣəḇā haššāmā́yim.
從前猶大列王所立拜偶像的祭司，在猶大城邑的丘壇，和耶路撒冷的周圍燒香；現在王都廢去；又廢去向巴力，和日、月、行星，並天上萬象、燒香的人；

列王紀下23:5：（聖經和合本翻譯）

行星：古代認為在夜空中相對恆星移動的七大天體，為太陽、金星、水星、月球、土星、木星、火星


האיר

源自詞根 א־ו־ר־ ('-w-r)。

he'ír (romanization)
לְהָאִיר
מֵאִיר (present)
יָאִיר
הָאֵר (imperative)
הוּאַר (passive)


בוקר

源自詞根 he־ב־ק־ר (b-q-r)，僅在 piʿel 類變位形式中出現：בִּקֵּר (“[他]檢查，查看”)。語義上对比阿拉伯語 طَلَعَ (ṭalaʕa，“[天體]升起；[棕櫚樹的花序]開苞”)，其對應的III類動詞為طَالَعَ (ṭālaʕa，“[他]檢查，查看”)。

bóker (romanization)
בְּקָרִים (indefinite plural)
בוקר \ בֹּקֶר־
בוקרי \ בָּקְרֵי־


בוקר

源自名詞בקר (bakár，“一頭牛”)。

bokér (romanization)
בּוֹקְרִים (indefinite plural)
בוקר־
בּוֹקֶרֶת (feminine)


ארוחה

arukhá (romanization)
אֲרוּחוֹת (indefinite plural)
אֲרוּחַת־
אֲרוּחוֹת־


סעודה

動詞סָעַד的陰性過去分詞。

seudá (romanization)
סְעוּדוֹת (indefinite plural)


בקר

对比阿拉伯語 بَقَر (baqar)。


בקר

בוקר單字 之短寫法。


בקר

ביקר單字 之短寫法。


בקר

源自法語 bécarre，源自中世紀拉丁語 b quadrātum (“B自然大調”，字面意思是“方形B”)。


ביקר

bikér (romanization)
בוקר \ בֻּקַּר (passive)


צהריים

與阿拉伯語 ظُهْر (ẓuhr)、亞拉姆語 טהרא (ṭahrā)同源。對於雙數的用法，對比ערביים \ עַרְבַּיִם ('arbáyim，“黃昏，暮光”)。等同於צוהר \ צֹהַר (tsóhar)的雙數形式。可能與זוהר \ זֹהַר (zóhar)也有較遠的關係。

הפסקתי לישון עד אחרי צהריים

午餐：ארוחת צהריים (arukhát-tsohoráyim)的簡稱

אכלנו צהריים, דפדפנו בחוסר ענין בעיתונים ודיברנו על אהבה.

我們吃過午餐，漫不經心地瀏覽著報紙，談情說愛。

akhálnu tsohoráyim, difdáfnu b'khóser inyán ba'itoním v'dibárnu ál ahavá.

2011年July7日，בלה פלור (Béla Flór)，“אנחנו התותחים של האהבה שלנו (anákhnu hatotakhím shél ha'ahavá shelánu) [我們是愛之炮]”, in Ynet:


צהרים

צהריים單字 之短寫法。


צהרון

源自צהריים \ צָהֳרַיִם (tsohoráyim) + ־וֹן (-on)。

tsaharón (romanization)
צָהֳרוֹנִים (indefinite plural)
צָהֳרוֹנֵי־

下午以後出版的日報、日刊


עיר

对比烏加里特語 𐎓𐎗 (ʿr，“城市”)，可能也與蘇美爾語 𒌷 (iri / uru，“城市”)有關。

'ír (romanization)
עָרִים (indefinite plural)
עִיר־
עָרֵי־


עיר

源自原始西閃米特語 *ʕayr-。

'áyir (romanization)
עֲיָרִים (indefinite plural)
עִיר־
עִירֵי־


עיראק

借自阿拉伯語 الْعِرَاق (al-ʕirāq，“伊拉克”)。

伊拉克（國家名，位於西亞）

הרפובליקה העיראקית (harepublika ha'irakit)


עכביש

與阿拉伯語 عَنْكَبُوت (ʕankabūt)、亞拉姆語 עַכָּבִיתָא (ʿakkāḇīṯā)、עַכּוּבִיתָא (ʿakkūḇīṯā)、עכבוביתא同源。

akavísh (romanization)
עַכְּבִישִׁים (indefinite plural)
עַכְּבִישׁ־
עַכְּבִישֵׁי־

בֵּיצֵי צִפְעוֹנִי בִּקֵּעוּ וְקוּרֵי עַכָּבִישׁ יֶאֱרֹגוּ הָאֹכֵל מִבֵּיצֵיהֶם יָמוּת וְהַזּוּרֶה תִּבָּקַע אֶפְעֶה׃
beitséi tsif'oní biké'u v'kuréi 'akavísh ye'erógu ha'okhél mibeitseihém yamút v'hazuré tibaká' 'ef'é.
bēṣē ṣip̄ʿōnī biqqḗʿū wəqūrē ʿakkāḇīš yeʾĕrṓḡū hāʾōḵēl mibbēṣēhem yāmūṯ wəhzzūrē tibbāqaʿ ʾep̄ʿe.
他們菢毒蛇蛋、結蜘蛛網；人吃這蛋必死；這蛋被踏，必出蝮蛇。

以賽亞書59:5：（聖經和合本翻譯）

כֵּן אָרְחוֹת כָּל־שֹׁכְחֵי אֵל וְתִקְוַת חָנֵף תֹּאבֵד׃ אֲשֶׁר־יָקוֹט כִּסְלוֹ וּבֵית עַכָּבִישׁ מִבְטַחוֹ׃ יִשָּׁעֵן עַל־בֵּיתוֹ וְלֹא יַעֲמֹד יַחֲזִיק בּוֹ וְלֹא יָקוּם׃
kén 'or'khót kol-shokh'khéi 'él v'tikvát khanéf tovéd. 'asher-yakót kisló uvéit 'akavísh mivtakhó. yisha'én 'al-beitó v'ló ya'amód yakhazík bó v'ló yakúm.
kēn ʾorəḥōṯ kol-shōḵəḥē ʾēl wəṯiqwaṯ ḥānēp̄ tōḇēḏ. ʾăšer-yāqōṭ kislō ūḇēṯ ʿakkāḇīš miḇṭaḥō. yiššāʿēn ʿal-bēṯō wəlō yaʿămōḏ yaḥăzīq bō wəlō yāqūm.
凡忘記神的人，景況也是這樣；不虔敬人的指望要滅沒；他所仰賴的必折斷、他所倚靠的是蜘蛛網。他要倚靠房屋，房屋卻站立不住；他要抓住房屋，房屋卻不能存留。

約伯記8:13-15：（聖經和合本翻譯）


עכבר

源自原始閃米特語 *ʿakbar- (“老鼠”)。“鼠標/滑鼠”義意譯自英語 mouse。

akhbár (romanization)
עַכְבָּרִים (indefinite plural)
עַכְבַּר־
עַכְבְּרֵי־


עם

am (romanization)
עַמִּים (indefinite plural)
עַם־
עַמֵּי־
עָם

גּוֹי

民族，國家；尤指以色列以外的其他國家

本詞的限定形式為הָעָם (haám)。

וְלָקַחְתִּי אֶתְכֶם לִי לְעָם וְהָיִיתִי לָכֶם לֵאלֹקִים וִידַעְתֶּם כִּי אֲנִי ה׳ אֱלֹקֵיכֶם הַמּוֹצִיא אֶתְכֶם מִתַּחַת סִבְלוֹת מִצְרָיִם׃
我要以你們為我的百姓；我也要作你們的神，你們要知道我是耶和華你們的神，是救你們脫離埃及人之重擔的。

6:7：（聖經和合本翻譯）


עם

與烏加里特語 𐎓𐎎 (ʿm)、阿拉伯語 مَعَ (maʕa)同源。

וַיָּבֹא יַעֲקֹב לוּזָה אֲשֶׁר בְּאֶרֶץ כְּנַעַן הִוא בֵּית־אֵל הוּא וְכָל־הָעָם אֲשֶׁר־עִמּוֹ׃
於是雅各和一切與他同在的人，到了迦南地的路斯，就是伯特利。

35:6：（聖經和合本翻譯）

[…] וַתַּעַל עִמּוֹ דְּבוֹרָה׃
 […] 底波拉也同他上去。

4:10：（聖經和合本翻譯）

יְהִי ד׳ אֱלֹקֵינוּ עִמָּנוּ כַּאֲשֶׁר הָיָה עִם־אֲבֹתֵינוּ אַל־יַעַזְבֵנוּ וְאַל־יִטְּשֵׁנוּ׃
願耶和華我們的神與我們同在，像與我們列祖同在一樣，不撇下我們、不丟棄我們：

列王紀上8:57：（聖經和合本翻譯）

וְגָר זְאֵב עִם־כֶּבֶשׂ וְנָמֵר עִם־גְּדִי יִרְבָּץ וְעֵגֶל וּכְפִיר וּמְרִיא יַחְדָּו וְנַעַר קָטֹן נֹהֵג בָּם׃
豺狼必與綿羊羔同居，豹子與山羊羔同臥；少壯獅子，與牛犢、並肥畜同群；小孩子要牽引他們。

以賽亞書11:6：（聖經和合本翻譯）

[…] נַעַר וְאַדְמֹנִי עִם־יְפֵה מַרְאֶה׃.
 […] 年輕、面色光紅、（且）容貌俊美。

撒母耳記上17:42：（聖經和合本翻譯）

在……的旁邊，在……的附近

[…] וּמָצָאתָ שְׁנֵי אֲנָשִׁים עִם־קְבֻרַת רָחֵל בִּגְבוּל בִּנְיָמִן בְּצֶלְצַח […]
 […] 靠近拉結的墳墓，要遇見兩個人； […]

撒母耳記上10:2：（聖經和合本翻譯）

[…] וּמַלְאַךְ ד׳ הָיָה עִם־גֹּרֶן הָאֲרַוְנָה [ק] הַיְבֻסִי׃
那時耶和華的使者在耶布斯人亞勞拿的禾場那裡。

撒母耳記下24:16：（聖經和合本翻譯）

גֵּר־וְתוֹשָׁב אָנֹכִי עִמָּכֶם תְּנוּ לִי אֲחֻזַּת־קֶבֶר עִמָּכֶם וְאֶקְבְּרָה מֵתִי מִלְּפָנָי׃
我在你們中間是外人、是寄居的，求你們在這裡給我一塊地，我好埋葬我的死人，使他不在我眼前。

23:4：（聖經和合本翻譯）

[…] עִם־לָבָן גַּרְתִּי וָאֵחַר עַד־עָתָּה׃
 […] 我在拉班那裡寄居，直到如今。

32:5：（聖經和合本翻譯）

[…] וְאָסְפוּ אֹתוֹ הָעִירָה אֲלֵיהֶם וְנָתְנוּ־לוֹ מָקוֹם וְיָשַׁב עִמָּם׃
 […] 他們就把他收進城裡，給他地方，使他住在他們中間。

20:4：（聖經和合本翻譯）

[…] הָיָה עִם־לְבָבְךָ לִבְנוֹת בַּיִת לִשְׁמִי הֱטִיבֹתָ כִּי הָיָה עִם־לְבָבֶךָ׃
 […] 你立意為我的名建殿，這意思甚好。

列王紀上8:18：（聖經和合本翻譯）

[…] הַכֹּל הֶעֱלָה שֵׁשְׁבַּצַּר עִם הֵעָלוֹת הַגּוֹלָה מִבָּבֶל לִירוּשָׁלִַם׃
被擄的人從巴比倫上耶路撒冷的時候，設巴薩將這一切都帶上來。

以斯拉記1:11：（聖經和合本翻譯）

[…] וַתַּגְדֵּל חַסְדְּךָ אֲשֶׁר עָשִׂיתָ עִמָּדִי לְהַחֲיוֹת אֶת־נַפְשִׁי […]
 […] 你又向我顯出莫大的慈愛、救我的性命， […]

19:19：（聖經和合本翻譯）

[…] זֶה חַסְדֵּךְ אֲשֶׁר תַּעֲשִׂי עִמָּדִי […]
 […] 這就是你待我的恩典了。 […]

20:13：（聖經和合本翻譯）

מַלֵּא שְׁבֻעַ זֹאת וְנִתְּנָה לְךָ גַּם־אֶת־זֹאת בַּעֲבֹדָה אֲשֶׁר תַּעֲבֹד עִמָּדִי עוֹד שֶׁבַע־שָׁנִים אֲחֵרוֹת׃
你為這個滿了七日，我就把那個也給你，你再為他服事我七年。

29:27：（聖經和合本翻譯）

וַיִּוָּתֵר יַעֲקֹב לְבַדּוֹ וַיֵּאָבֵק אִישׁ עִמּוֹ עַד עֲלוֹת הַשָּׁחַר׃
只剩下雅各一人；有一個人來和他摔跤，直到黎明。

32:24：（聖經和合本翻譯）

[…] וּבָנִיתָ מָצוֹר עַל־הָעִיר אֲשֶׁר־הִוא עֹשָׂה עִמְּךָ מִלְחָמָה […]
 […] 用以修築營壘，攻擊那與你打仗的城， […]

20:20：（聖經和合本翻譯）


עמאן

安曼（首都名，位於約旦）


עמוד

对比亞拉姆語 עַמּוּדָא (ʿammūḏā，“柱子”)、阿拉伯語 عَمُود (ʕamūd，“柱子”)。

amúd (romanization)
עַמּוּדִים (indefinite plural)
עַמּוּד־
עַמּוּדֵי־

וְנָתַתָּה אֹתָהּ עַל־אַרְבָּעָה עַמּוּדֵי שִׁטִּים מְצֻפִּים זָהָב וָוֵיהֶם זָהָב עַל־אַרְבָּעָה אַדְנֵי־כָסֶף׃
要把幔子掛在四根包金的皂莢木柱子上，柱子上當有金鉤，柱子安在四個帶卯的銀座上。

出埃及記26:32：（聖經和合本翻譯）

וַיֹּאמֶר שִׁמְשׁוֹן אֶל־הַנַּעַר הַמַּחֲזִיק בְּיָדוֹ הַנִּיחָה אוֹתִי והימשני (וַהֲמִישֵׁנִי) אֶת־הָעַמֻּדִים אֲשֶׁר הַבַּיִת נָכוֹן עֲלֵיהֶם וְאֶשָּׁעֵן עֲלֵיהֶם׃
參孫向拉他手的童子說，求你讓我摸著托房的柱子，我要靠一靠。

士師記16:26：（聖經和合本翻譯）

עמוד עשן, סיפור ישן. תתעורר, תתעורר.

一根煙柱，一個古老的故事。醒來吧，醒來吧。

amúd ashán, sipúr yashán. tit'orér, tit'orér.

2014，“אברהם (“亞伯拉罕”)”, 演出者 Daniela Spector:


שדרה

sderá (romanization)
שְׂדֵרוֹת (indefinite plural)
שְׂדֵרַת־


עמדה

ʿemdá (romanization)
עֶמְדּוֹת (indefinite plural)
עֶמְדַּת־


דף

借自阿卡德語 𒁾 (ṭuppum，“牌，板”)，借自蘇美爾語 𒁾 (dub，“牌，板”)，對比亞拉姆語 דַּפָּא (dappā，“頁，牌，板”)。

dáf (romanization)
דַּפִּים (indefinite plural)
דַּף־
דַּפֵּי־


נייר

n'yár (romanization)
ניירות \ נְיָרוֹת (indefinite plural)
נייר \ נְיַר־
ניירות \ נְיָרוֹת־


נייר ערך

n'yár érech (romanization)
ניירות ערך \ נְיָרוֹת עֵרֶךְ (indefinite plural)


ניר ערך

n'yár érech (romanization)
נירות ערך (indefinite plural)


אברהם

可能表示“多國之父”，源自אַב (aḇ，“……之父”) + הֲמוֹן (hăˈmōn，“眾多的”)，按創世記 17:4–5 所解釋；或表示“崇高之父”，源自אַב (aḇ) + רם (“崇高的”)；亦參見אַבְרָם ('aḇrām，“亞伯蘭”)。

亞伯拉罕，男性人名，Avraham，等價於英語Abraham


אברם

可能來自אָב + רָם (ʾāḇ + rām，“崇高之父”)。


רם

rám (romanization)
רָמָה (feminine)
רָמִים (masculine plural)
רָמוֹת (feminine plural)


רמקול

רָם (ram，“大聲的”) + קוֹל (kol，“聲音”)

ramkol (romanization)
רַמְקוֹלִים (indefinite plural)


קול

與亞拉姆語 קָלָא (qālā)、吉茲語 ቃል (ḳal，“嗓音”)同源，與阿拉伯語 قَوْل (qawl，“話語，語句”)有關，其在口語上亦讀作 /ɡoːl/ 或 /ʔoːl/。

kol (romanization)
קוֹלוֹת (indefinite plural)
קוֹל־

聲音，嗓音（參見צליל）


קול

kul (romanization)
קוּלית (feminine)
קוּלִים (masculine plural)
קוּלִיוֹת (feminine plural)


קול צף

קול (“聲音；選票”) + צף (“浮動的，漂浮的”)的組成的名詞-形容詞短語，最有可能是仿譯自英語。

kol tsaf (romanization)
קוֹלוֹת צָפִים (indefinite plural)


קולי

kolí (romanization)
קוֹלִית (feminine)
קוֹלִים (masculine plural)
קוֹלִיִּים (masculine plural)
קוֹלִיּוֹת (feminine plural)


קולי

קוֹל (kol) 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞。


קולנוע

源自קוֹל (kol，“聲音”) + נוֹעַ (nóa，“移動，運動”)。

kolnóa' (romanization)
קוֹלְנוֹעִים (indefinite plural)
קוֹלְנוֹעַ־
קוֹלְנוֹעֵי־


בית קולנוע

源自בֵּית (beit，“房屋”) + קוֹלְנוֹעַ (kolnóa'，“電影”)。

beit kolnóa' (romanization)
בָּתֵּי־קוֹלְנוֹעַ (indefinite plural)


גל קול

גל (“波浪，波”) + קול (“聲音”)。

gal-kól (romanization)
גַּלֵּי־קוֹל (indefinite plural)


צליל

ts'lil (romanization)
צְלִילִים (indefinite plural)
צְלִיל־


גל

gál (romanization)
גַּלִּים (indefinite plural)
גַּל־
גַּלֵּי־

הגלים בחוף מתחזקים.

גלי אור הם גלים רוחביים.

מעצרו של הפושע גרם לגל אנטישמיות נרחב.

逮捕罪犯导致反犹太主义浪潮不断高涨。

ma'atsaró shel haposhéa garam l'gál-antishémiut nerkháv.


אורך גל

詞根
 א־ר־ך
 ג־ל־ל
仿譯自英語 wavelength。


אורך

对比亞拉姆語 אורכא (`Urka，“長度”)。


ענן

对比亞拉姆語 עֲנָנָא (ʿănānā)、阿拉伯語 عَنَانَة (a'ananah，“雲”)。

anán (romanization)
עֲנָנִים (indefinite plural)
עֲנַן־
עַנְנֵי־


עב

'áv (romanization)
עָבִים (indefinite plural)
עַב־


עקב

與阿拉伯語 عاقب (“守衛；跟隨”)有關。


עקב

與阿拉伯語 عاقب (“守衛；跟隨”)有關。

'akév (romanization)
עֲקֵבִים (indefinite plural)
עֲקֵבוֹת (indefinite plural)
עֲקֵב־
עִקְבֵי־
עִקְבוֹת־


עקב

與阿拉伯語 عاقب (“守衛；跟隨”)有關。


עצם

源自原始閃米特語 *ʕaṯ̣m-。

étsem (romanization)
עֲצָמוֹת (indefinite plural)

זהו עצם העניין.

וְהֵם חָיוּ בְּאוֹשֶׁר וָעוֹשֶׁר עָד עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה

从此他们过着幸福的生活。

直到今天，他们还生活在幸福和财富中。

vehém ḥáyu beósher va'ósher 'ad 'étzem hayóm hazé.

,הנה אני לא דומה לעצמי לא דומה גם למה שהייתי
在这里，我看起来不像我自己，也不像以前的我

2013, נתן גושן, ליבי

ראיתי את עצמי בראי.


עצם

源自原始閃米特語 *ʕaṯ̣m-。

עצמתי עיני אטמתי ליבי

我闭上了眼睛，也关闭了我的心


עצם

源自原始閃米特語 *ʕaṯ̣m-。


שם עצם

詞根
 שׁ־ם
 ע־צ־ם
שֵׁם (shem-，“……的名字/名稱”) + עֶצֶם (étsem，“骨頭；東西，事物；物質；本質，要旨”)。

shem étsem (romanization)
שְׁמוֹת עֶצֶם (indefinite plural)


מוח

源自原始閃米特語 *muḫḫ- (“頭；腦；髓”)。

móakh (romanization)
מוחות \ מֹחוֹת (indefinite plural)


ערב

érev (romanization)
ערביים \ עַרְבַּיִם
עֲרָבִים (indefinite plural)
עֶרֶב־
עַרְבֵי־
עָרֶב

עֶרֶב פֶּסַח


ערב

(時間) 消逝；(時間段) 結束


ערב

arév (romanization)
עֲרֵבָה (feminine)
עֲרֵבִים (masculine plural)
עֲרֵבוֹת (feminine plural)


ערב

阿拉伯（半島名，位於西亞）


ערב הסעודית

沙特阿拉伯，沙烏地阿拉伯（國家名，位於西亞）


עשרים

源自原始閃米特語 *ʿiśrū-。


פה

对比埃及語 pj (“這個”)。

本詞沒有“到這裡”的意思，若要表達該義，則需要加上介詞לְ־ (l'-，“到，至”)（如示例3）。

אתה גר פה?

你住在這裡嗎？(聽話者為男性)

נצא מפה בעוד חמש דקות.

我們五分鐘後就從這裡出發。

באתי לפה לפני שעה.


פה

源自原始閃米特語 *pay-，與亞拉姆語 פּוּמָא (pūmā)、阿拉伯語 فَم (fam) / فُو (fū)、吉茲語 አፍ (ʾäf)、烏加里特語 𐎔 (p /pû/)、阿卡德語 𒅗 (pûm)同源。


לפי

源自לְ־ (l'-，“到，至”) + פִּי (pi-，“……的嘴”)。


פולין

波蘭（國家名，位於歐洲）


פורטוגל

葡萄牙（國家名，位於歐洲）


פחד

יש תקוה אם נשיר כולנו יחד
יש אמונה חזקה מכל הפחד

如果我们一起唱歌就有希望
信念比一切恐惧更强大


פחד

在現代口語中，過去式以外的時態常被同義詞פיחד \ פִּחֵד (pikhéd)所取代。

害怕，恐懼（+ מ־ (mi-)）

את לא פוחדת כמו שאני פוחד לאבד אותך אותנו לאבד

你不像我害怕失去你那样，害怕失去我们


פחד

פיחד單字 之短寫法。


פלשתינה

源自拉丁語 Palaestīna (“巴勒斯坦”)，有意識地保留了פְּלֶשֶׁת (pléshet，“非利士”)的輔音。

巴勒斯坦 (尤指1948年以前)


פלשת

对比埃及語 pwrꜣsꜣtj
Q3 Z7 D21 Z1 Z1 Aa18 U33 M17 U28
、阿卡德語 𒆳𒉿𒇷𒄑𒋫 (Pilistu)、𒆳𒉺𒆷𒀾𒋫 (Palastu)。


פיל

不確定，但一般認為是借自一閃米特語族以外的亞非語系語言，參見阿卡德語 𒄠𒋛 (pīru)。
其他閃米特語族內的同源詞包括亞拉姆語 פִּילָא (pīlā)、阿拉伯語 فِيل (fīl)。亦对比古典亞美尼亞語 փիղ (pʻił)、波斯語 پیل (pīl)、梵語 पीलु (pīlu)。

píl (romanization)
פִּילִים (indefinite plural)
פִּילֵי־


פלפל

源自波斯語 پلپل (pelpel)。

pilpel (romanization)
פִּלְפְּלִים (indefinite plural)
פִּלְפֵּל־
פִּלְפְּלֵי־

雖然正式讀法中，重音在尾音節，但口語上無論是單數還是複數形式，重音一般都落在頭音節。


פלפל

源自波斯語 پلپل (pelpel)。

פילפל單字 之短寫法


פלפל

פילפל單字 之短寫法


פס

pás (romanization)
פַּסִּים (indefinite plural)
פַּס־
פַּסֵּי־


פנים

源自原始閃米特語 *pan-。與動詞פָּנָה (paná，“面對”)有關。

לִפְנֵי

在……之前，在……的前面

לִפְנֵיהֶם

在他們之前，在他們的前面

לִפְנֵיהֶן

在她們之前，在她們的前面

לִפְנֵיכֶם

在你們之前，在你們的前面

לִפְנֵיכֶן

在妳們之前，在妳們的前面

לְפָנֵינוּ

在我們之前，在我們的前面


לפני

לְ־ (l'-，“對，向，為”) + פְּנֵי (p'néi，“……的臉”)，後者為פָּנִים (paním，“臉”)的結構態。

אחרי

在……之後，在……的後面

דקה לפני הסוף

לפני שהגעת

在……的前方，在……的面前

יורד לפני התיבה

מודה אני לפניך

לפני יומיים

(לְפָנַי, l'fanáy) לִפְנֵי (lifnéy) 的變形，其以第一人稱單數人稱代詞作為賓語。


נקודה ופסיק

源自נְקֻדָּה f (nekudá) + פְסִיק m (psik)。


פר

par (romanization)
פָּרִים (indefinite plural)
פַּר־
פָּרָה (feminine)


פראג

布拉格（首都名，位於捷克）


פרג

péreg (romanization)
פְּרָגִים (indefinite plural)


פרג

parág (romanization)
פְּרָגִים (indefinite plural)


פרה

对比腓尼基語 𐤐𐤓 (pr)、亞拉姆語 פְּרָא/ܦ݁ܪܰܐ、פּרי/ܦ݁ܪܝ、埃及語 pr:r-D54 (prj，“出來，出現”)。


פרה

pará (romanization)
פָּרוֹת (indefinite plural)
פָּרַת־
פָּרוֹת־
פַּר (masculine)

זֹאת חֻקַּת הַתּוֹרָה אֲשֶׁר־צִוָּה יְהוָה לֵאמֹר דַּבֵּר אֶל־בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְיִקְחוּ אֵלֶיךָ פָרָה אֲדֻמָּה תְּמִימָה אֲשֶׁר אֵין־בָּהּ מוּם אֲשֶׁר לֹא־עָלָה עָלֶיהָ עֹל׃
Zot ḥuqát ha-toráh ashér tzivá YHWH lemór: dabér el b'néi Yisraél v'yiq'ḥú eilékha fara adumá ashér ein bah mum ashér lo 'aláh 'aleha 'ol.
耶和華命定律法中的一條律例，乃是這樣說：你要吩咐以色列人，把一隻沒有殘疾、未曾負軛、純紅的母牛，牽到你這裡來。

19:2：（聖經和合本翻譯）

פָּרָה שֶׁיָּלְדָה כְּמִין חֲמוֹר, וַחֲמוֹר שֶׁיָּלְדָה כְּמִין סוּס, פָּטוּר מִן הַבְּכוֹרָה

牛生子如驢者，或驢生子如馬者，免於做頭胎的祭品。

Paráh she-yaldáh k-min ḥamór, va-ḥamór she-yaldah k-min sus, patur min ha-b'khorah.


פרו

源自拉丁語 pro-；對比英語 pro-。

該前綴常帶連字符，寫作פְּרוֹ־ (p'ro-)。如上方例句中的פרו פלסטינית，也可寫作פרו־פלסטינית；兩種寫法都常用，且可以互換。

מחאה פרו פלסטינית


פרו

源自詞根 פ־ר־ה ，變位類型為 pa'al。

פָּרָה (pará) 的第三人稱複數過去時（後綴變位）


פרו

源自詞根 פ־ר־ה ，變位類型為 pa'al。

פָּרָה (pará) 的陽性複數命令式


פרו

פָּר (par) 的單數變形，物主為第三人稱陽性單數人稱代詞：他的公牛


פרו

源自西班牙語 Perú。

秘魯（國家名，位於南美洲）


פרח

與阿拉伯語 فَرْخ (farḵ，“雛鳥，嫩芽”)、馬爾他語 ferħ (“雛鳥”)、亞拉姆語 פְּרַח、ܦܪܰܚ (pəraḥ，“飛”)、吉茲語 ፈርኅ (färḫ，“雛鳥”)、ፈርኀ (färḫä，“發芽，萌芽”)同源。

pérakh (romanization)
פְּרָחִים (indefinite plural)
פֶּרַח־
פִּרְחֵי־


פרעוש

源自原始閃米特語 *purḡūṯ- (“跳蚤”)。

par'osh (romanization)
פרעושים (indefinite plural)
פרעוש־
פרעושי־


פרפר

parpar (romanization)
פַּרְפָּרִים (indefinite plural)
פַּרְפַּר־


עש

ash (romanization)
עָשִׁים (indefinite plural)
עַשׁ־


פרת

[…] עַד־הַנָּהָר הַגָּדֹל נְהַר־פְּרָת׃
 […] 'ad-hanahár hagadól n'har-p'rát.
 […] ʿaḏ-hannāhār haggāḏōl nəhar-pərāṯ.
 […] 又到伯拉大河。

1:7：（聖經和合本翻譯）


פרת

פָּרָה (pará) 的單數結構態變形：……的母牛


צידון

源自聖經希伯來語 צִידוֹן (Ṣīḏōn)、亞拉姆語 ܨܝܕܘܢ (Ṣidon)，源自腓尼基語 𐤑𐤉𐤃𐤅𐤍 (ṣydwn /Ṣīdūn/)。與古希臘語 Σιδών (Sidṓn)同源。

賽達（城市名，位於黎巴嫩）

צידון היא העיר השלישית בגודלה בלבנון.

賽達是黎巴嫩的第三大城市。

Tsidon hi ha'ir hash'lishit b'godla biLvanon.


צנעא

薩那，沙那（首都名，位於也門）


ציפור

对比亞拉姆語 צִפְּרָא (ṣippərā)、阿拉伯語 عُصْفُور (ʕuṣfūr)、烏加里特語 𐎕𐎔𐎗 (ṣpr)。

tsipór (romanization)
ציפורים \ צִפֳּרִים (indefinite plural)
ציפורים \ צִפּוֹרִים (indefinite plural)


עוף

对比吉茲語 ዖፍ (ʿof，“鳥”)。

of (romanization)
עוֹפוֹת (indefinite plural)
עוֹף־
עוֹפוֹת־


עוף

עָף (af) 的陽性單數命令式


כדורעף

כדור (kadúr，“球”) + עף ('af，“飛行的”)，仿譯自英語 volleyball（volley 派生自中古法語 volee (“飛行”)）。


טס

飛行 （亦指通過其他手段，如飛機）


צלב

对比阿拉伯語 صَلَبَ (ṣalaba)。


צלב

对比阿拉伯語 صَلَبَ (ṣalaba)。

tzlav (romanization)
צְלָבִים (indefinite plural)
צְלַב־
צְלָבֵי־


חול

ḥol (romanization)
חוֹלוֹת (indefinite plural)


חול

ḥol (romanization)
חולין \ חֻלִּין (indefinite plural)


חל

與阿拉伯語 حَلَّ (ḥalla)同源。


חל

ḥol (romanization)
חֻלִּין (indefinite plural)


צ'ילה

智利（國家名，位於南美洲）


צפרדע

與亞拉姆語 עֻרְדְּעָנָא (ʿurdəʿānā)、古典敘利亞語 ܐܘܪܕܥܐ (ʾurdəʿā)、阿拉伯語 ضِفْدَع (ḍifdaʕ)同源。

tz'fardéa (romanization)
צְפַרְדְּעִים (indefinite plural)
צְפַרְדֵּעַ־
צְפַרְדְּעֵי־

複數形式除了上方給出的צְפַרְדְּעִים (tz'fard'ím)和צְפַרְדְּעֵי־ (tz'fard'éi-)外，還有保留了tzere的צְפַרְדֵּעִים (tz'farde'ím)和צְפַרְדֵּעֵי־ (tz'farde'éi-)。

垃圾箱 (因其綠色金屬外殼而得名)


קיטו

基多（首都名，位於厄瓜多爾）


קוף

可能借自使用於迦南以東的一種語言，與中古波斯語 [需要文字] (kpyk' /kabīg/，“猴子”)有關，可能最終源自梵語 कपि (kapi，“猿，猴”)。需要注意的是，迦南地區並不是猴子生活的地域。

kof (romanization)
קוֹפִים (indefinite plural)


קמח

與亞拉姆語 קַמְחָא (qamḥā，“麵粉”)、阿拉伯語 قَمْح (qamḥ，“小麥”)同源。


קמבודיה

源自英語 Cambodia及其同源詞。

柬埔寨（國家名，位於東南亞），正式名稱為מַמְלֶכֶת־קַמְבּוֹדְיָה (mamlékhet-kambódya，“柬埔寨王國”)，舊稱קַמְפּוּצִ׳יאָה (kamputshí'a)。


קייב

基輔（首都名，位於烏克蘭）


ממלכה

源自詞根 מ־ל־ך 。对比阿拉伯語 مَمْلَكَة (mamlaka)。

mamlakhá (romanization)
מַמְלָכוֹת (indefinite plural)
מַמְלֶכֶת־
מַמְלְכוֹת־

וַיַּעַשׂ יְהוָה לוֹ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר בְּיָדִי וַיִּקְרַע יְהוָה אֶת־הַמַּמְלָכָה מִיָּדֶךָ וַיִּתְּנָהּ לְרֵעֲךָ לְדָוִד׃
vayá'as YHVH ló ka'ashér dibér b'yadí vayikrá' YHVH 'et-hamamlakhá miyadékha vayit'náh l're'akhá l'davíd.
耶和華照他藉我說的話，已經從你手裡奪去國權，賜與別人，就是大衛。

撒母耳記上28:17：（聖經和合本翻譯）


מלכות

对比亞拉姆語 מַלְכוּתָא (malḵūṯā)。

malkhút (romanization)
מלכויות \ מַלְכֻיּוֹת (indefinite plural)

מלכותה הייתה ארוכה במיוחד.

בַּיָּמִים הָהֵם כְּשֶׁבֶת הַמֶּלֶךְ אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ עַל כִּסֵּא מַלְכוּתוֹ אֲשֶׁר בְּשׁוּשַׁן הַבִּירָה׃
bayamím hahém k'shévet hamélekh akhashverósh 'al kisé malkhutó 'ashér b'shushán habirá.
亞哈隨魯王在書珊城的宮登基

以斯帖記1:2：（聖經和合本翻譯）


מלכות

請參閲主詞條的词源章節。

(מְלָכוֹת, m'lakhót) מַלְכָּה f (malká) 的複數不定變形：女王（們）

(מַלְכוֹת־, malkhót-) מַלְכָּה f (malká) 的複數結構態變形：……的女王


מלכה

malká (romanization)
מְלָכוֹת (indefinite plural)
מַלְכַּת־
מֶלֶךְ (masculine)


מלכה

密迦（聖經人物，是拿鶴的妻子）


קמפלה

坎帕拉（首都名，位於烏干達）


קמרון

喀麥隆（國家名，位於非洲）


קנדה

加拿大（國家名，位於北美洲）


קניה

肯尼亞，肯亞（國家名，位於非洲）


קניה

קנייה單字 之短寫法。


קנה

源自詞根ק־נ־ה (k-n-h，組成與購買、獲得、俘獲等有關的詞彙)。

kaná (romanization)
לִקְנוֹת
נִקְנָה (passive)

קניתי אתמול פיצה

וַיִּקְנֵהוּ פּוֹטִיפַר סְרִיס פַּרְעֹה שַׂר הַטַּבָּחִים, אִישׁ מִצְרִי, מִיַּד הַיִּשְׁמְעֵאלִים, אֲשֶׁר הוֹרִדֻהוּ שָׁמָּה
約瑟被帶下埃及去；有一個埃及人是法老的內臣、護衛長波提乏，從那些帶下他來的以實瑪利人手下買了他去。

創世紀39:1：（聖經和合本翻譯）

היו מתקשרים אלי כמה שעות או לפעמים יום יומיים אחרי שהבנות הגיעו, ומבקשים שאני אגיע לדירה הזאת ואבחר את הבחורות שאני רוצה לקנות.

他们会在女孩们到达几个小时，有时也可能是一两天后给我打电话，要求我来这间公寓挑选我想买的女孩。

2017年August15日，שרון שפורר，“"קניתי מהם בחורות במחיר 5000-7000 דולר, תלוי איך שנראית הבחורה". עדותו של סוחר הנשים”, in HaMakom HaKi Kham:

יְהוֹשֻׁעַ בֶּן פְּרַחְיָה אוֹמֵר, עֲשֵׂה לְךָ רַב, וּקְנֵה לְךָ חָבֵר, וֶהֱוֵי דָן אֶת כָּל הָאָדָם לְכַף זְכוּת:

約書亞·本·佩拉奇亞過去常說：为自己指定一位老师，为自己找一个同伴，让每个人都从疑惑中获益。

וַֽיְבָרְכֵ֖הוּ וַיֹּאמַ֑ר בָּר֤וּךְ אַבְרָם֙ לְאֵ֣ל עֶלְיֹ֔ון קֹנֵ֖ה שָׁמַ֥יִם וָאָֽרֶץ׃
他為亞伯蘭祝福，說，願天地的主、至高的神，賜福與亞伯蘭；

創世紀14:19：（聖經和合本翻譯）

אני לא קונה את הסיפור.


קנה

類似意思相似的古希臘語 κάννα (kánna)（源自阿卡德語 𒂵𒉡𒌑𒌝 (qanûm，“蘆葦”)）。对比英語 cane、canon、cannon、canal、channel。

kané (romanization)
קָנִים (indefinite plural)
קְנֵה־
קְנֵי־

וְשִׁשָּׁה קָנִים יֹצְאִים מִצִּדֶּיהָ שְׁלֹשָׁה קְנֵי מְנֹרָה מִצִּדָּהּ הָאֶחָד וּשְׁלֹשָׁה קְנֵי מְנֹרָה מִצִּדָּהּ הַשֵּׁנִי׃
V-shishá qaním yotz'ím mi-tzidéha shloshá q'nei m'norá mi-tzidáh ha-eḥád u-shloshá q'nei m'norá mi-tzidáh ha-shení.
燈臺兩旁要杈出六個枝子，這旁三個、那旁三個。

25:32：（聖經和合本翻譯）

חֲתָכָהּ וּנְתָנָהּ לְמִי שֶׁזָּכָה בָהּ, וְהַקָּנֶה וְהַלֵּב וְהָרֵאָה תְּלוּיִם בָּהּ.

他把它剪下来，送给应得者，气管和心肺还挂在上面。

Ḥatakháh u-ntanáh l-mi she-zakhá vah, v-ha-qané v-ha-lev v-ha-re'áh t'luyím bah.

וְאַתָּה קַח־לְךָ בְּשָׂמִים רֹאשׁ מָר־דְּרוֹר חֲמֵשׁ מֵאוֹת וְקִנְּמָן־בֶּשֶׂם מַחֲצִיתוֹ חֲמִשִּׁים וּמָאתָיִם וּקְנֵה־בֹשֶׂם חֲמִשִּׁים וּמָאתָיִם׃
v-atá qaḥ l'khá b'samím rosh mar d'ror ḥamésh me'ót v-qinoman bésem maḥatsitó ḥamishím u-matáyim u-qneh vósem ḥamishím u-matáyim
你要取上品的香料，就是流質的沒藥五百舍客勒；香肉桂一半，就是二百五十舍客勒；菖蒲二百五十舍客勒。

30:23：（聖經和合本翻譯）

וַיִּישָׁן וַיַּחֲלֹם שֵׁנִית וְהִנֵּה שֶׁבַע שִׁבֳּלִים עֹלוֹת בְּקָנֶה אֶחָד בְּרִיאוֹת וְטֹבוֹת׃
Va-yishán va-yaḥalóm shenít v-hinéi shéváʿ shibolím ʿolót b-qané eḥad b'riyot v-tovot.
他又睡著，第二回作夢：夢見一棵麥子長了七個穗子，又肥大，又佳美。

41:5：（聖經和合本翻譯）

竿（長度單位，相當於六肘）

וְהַתָּא קָנֶה אֶחָד אֹרֶךְ וְקָנֶה אֶחָד רֹחַב וּבֵין הַתָּאִים חָמֵשׁ אַמּוֹת וְסַף הַשַּׁעַר מֵאֵצֶל אוּלָם הַשַּׁעַר מֵהַבַּיִת קָנֶה אֶחָד׃
V-ha-ta qané eḥád órekh v-qané eḥád róḥav u-vein ha-taím ḥamśh amót v-saf ha-sháʿar me-étsel ulám ha-sháʿar me-ha-báyit qané eḥad.
又有衛房，每房長一竿、寬一竿，相隔五肘；門檻，就是挨著向殿的廊門檻，寬一竿。

以西結書40:7：（聖經和合本翻譯）


גבעול

giv'ol (romanization)
גִבְעוֹלִים (indefinite plural)


קפריסין

塞浦路斯，賽普勒斯（島及國家名，位於東南歐）

קפריסין הוא אי בים התיכון, מדרום לטורקיה וממערב לסוריה.

塞浦路斯是地中海的島嶼，位於土耳其南方、敘利亞西方


קרח

kérakh (romanization)
קְרָחִים (indefinite plural)
קֶרַח־
קַרְחֵי־

[ˈq̟ɛː.ʀ̟äħ]

הסכינים שלך ישאו אותך על פני המים ויחתכו בקרח צורות בלי משמעות
hasakiním shelkhá yis'ú otkhá al pnei hamáyim, v'yakht'khú bakérakh tsurót bli mashmaút
你的刀刃會把你帶到[凍結的]水面和冰層上，切割出毫無意義的形狀

2014, דניאלה ספקטור, אגם קפוא

אני רוצה להיות […] קוביה של קרח בכוס שלך בחמסין הנוראי
aní rotsá lihyót […] kubiyá shel kérakh bakós shelkhá bakhamsín hanora'í
在[這]駭人的熱浪中，我想成為 […] 你杯子裡的一塊冰

2009, רונה קינן, שיר הנוצות


קרח

keréakh (romanization)
קירחת \ קֵרַחַת (feminine)
קירחים \ קֵרְחִים (masculine plural)
קירחות \ קֵרְחוֹת (feminine plural)

[ˈq̟ɛː.ʀ̟äħ]


קרחון

karkhon (romanization)
קרחונים (indefinite plural)
קרחון־
קרחוני־


שוברת קרח

shovéret kérakh (romanization)
שׁוׄבְרוׄת קֶרַח (indefinite plural)

/ʃoˈvɛʁɛt ˈkɛʁaχ/


קירח

וַיַּעַל מִשָּׁם בֵּית־אֵל וְהוּא עֹלֶה בַדֶּרֶךְ וּנְעָרִים קְטַנִּים יָצְאוּ מִן־הָעִיר וַיִּתְקַלְּסוּ־בוֹ וַיֹּאמְרוּ לוֹ עֲלֵה קֵרֵחַ עֲלֵה קֵרֵח

以利沙從那裡上伯特利去；正上去的時候，有些童子從城裡出來，戲笑他，說，禿頭的上去罷，禿頭的上去罷。

va-yá'al mishám bet-él v'hú 'olé badérekh un'arím k'taním yats'ú min-ha'ír vayitkal'sú-vo vayom'rú lo 'alé keréach 'alé keréach


רבאט

拉巴特（首都名，位於摩洛哥）


ראש ממשלה

源自רֹאשׁ (rósh) + מֶמְשָׁלָה (memshalá)；字面意思是「政府之首」。

rósh-memshalá (romanization)
רֹאשׁ־מֶמְשֶׁלֶת־
רֹאשַׁת־מֶמְשָׁלָה (feminine)

ראש הממשלה בנימין נתניהו התראיין היום (שלישי) בשתי תחנות רדיו בניגוד לחוק הבחירות.

本雅明·內塔尼亞胡總理今天（星期二）接受了兩家廣播電臺的採訪，這違反了選舉法。

rósh hamemshalá binyamín netanyáhu hitra'áyen hayóm (shlishí) beshtéy tachanót rádio benigúd lichók habchirót.


נשיא

nasí (romanization)
נְשִׂיאִים (indefinite plural)
נְשִׂיא־
נְשִׂיאֵי־
נְשִׂיאָה (feminine)

王公：國家或部落的統治者

主席；領袖（尤指猶太公會的大法官）

(נְשִׂיא־, n'si-) נָשִׂיא 的單數結構態變形。


שומר ראש

源自שׁוֹמֵר (shomér) + רֹאשׁ (rósh)；字面意思是「頭守衛」。

shomér-rósh (romanization)
שׁוֹמְרֵי רֹאשׁ (indefinite plural)
שׁוֹמֶרֶת רֹאשׁ (feminine)

שומר הראש שלו


ראשי

rashí (romanization)
רָאשִׁית (feminine)
רָאשִׁיִּים (masculine plural)
רָאשִׁיּוֹת (feminine plural)


ראשי

רֹאשׁ (rósh) 的複數結構態變形


שומר

源自詞根 שׁ־מ־ר 。


שומר

源自詞根 שׁ־מ־ר 。

šomér (romanization)
שׁוֹמְרִים (indefinite plural)
שׁוֹמֵר־
שׁוֹמְרֵי־

הִנֵּה לֹא יָנוּם וְלֹא יִישָׁן שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל.
hinnē lō yānūm v'lō yīšān šōmēr yiśrāʾēl.
保護以色列的，也不打盹，也不睡覺。

詩篇121:4：（聖經和合本翻譯）


שומר

源自詞根 שׁ־מ־ר 。

שָׁמַר 的陽性單數現在時


שומר

源自阿卡德語 𒌑𒄩 (šimru，“茴香”)。其他同源詞請參見阿拉伯語 شَمَر (šamar，“茴香”)。基本上代替了希伯來語本土詞彙גּוּפְנָן (gup̄nān)。


שומר

源自阿卡德語 𒋗𒈨𒊒 (Šumer)。

蘇美爾（古代文明名，位於伊拉克現代美索不達米亞南部）


שמר

shamár (romanization)
נִשְׁמַר (passive)


שמר

shémer (romanization)
שְׁמָרִים (indefinite plural)
שִׁמְרֵי־


בצק

batsék (romanization)
בְּצֵקִים (indefinite plural)
בְּצֵק־
בְּצֵקֵי־


בצק עלים

字面意思是「葉子的麵團」。


שמרטף

源自שמר (shamár，“守衛，看守”) + טף (taf，“幼兒，小孩”)。

sh'martáf (romanization)
שְׁמַרְטַפִּים (indefinite plural)
שְׁמַרְטַף־
שְׁמַרְטַפֵּי־
שְׁמַרְטַפִּית (feminine)


שמרטף

源自詞源1，經由詞根ש־מ־ר־ט־ף (sh-m-r-t-p)。


שמרטף

源自詞源1，經由詞根ש־מ־ר־ט־ף (sh-m-r-t-p)。

שמורטף單字 之短寫法。


טף

אֲנָשִׁים, נָשִׁים, יְלָדִים וטַף.

男人、女人、小孩與嬰兒。


ראש

源自原始閃米特語 *raʔš-。與阿卡德語 𒊕 (rēšum)、阿拉伯語 رَأْس (raʔs)同源。

rosh (romanization)
רָאשִׁים (indefinite plural)
רֹאשׁ־
רָאשֵׁי־
ראשה (feminine)

רֹאשׁ עִירִיָּה

rōš ʿīriyyā́

與זנב (zanáv，“尾部”)相對。

וְאֵיבָה אָשִׁית בֵּינְךָ וּבֵין הָאִשָּׁה, וּבֵין זַרְעֲךָ וּבֵין זַרְעָהּ: הוּא יְשׁוּפְךָ רֹאשׁ, וְאַתָּה תְּשׁוּפֶנּוּ עָקֵב
我又要叫你和女人彼此為仇，你的後裔和女人的後裔，也彼此為仇；女人的後裔要傷你的頭，你要傷他的腳跟。

3:15：（聖經和合本翻譯）

וַיַּלְבֵּשׁ שָׁאוּל אֶת־דָּוִד מַדָּיו וְנָתַן קוֹבַע נְחֹשֶׁת עַל־רֹאשׁוֹ וַיַּלְבֵּשׁ אֹתוֹ שִׁרְיוֹן.
掃羅就把自己的戰衣給大衛穿上，將銅盔給他戴（在頭）上，又給他穿上鎧甲。

撒母耳記上17:38：（聖經和合本翻譯）

וַיֹּאמְרוּ הָבָה נִבְנֶה־לָּנוּ עִיר וּמִגְדָּל וְרֹאשׁוֹ בַשָּׁמַיִם וְנַעֲשֶׂה־לָּנוּ שֵׁם פֶּן־נָפוּץ עַל־פְּנֵי כָל־הָאָרֶץ.
他們說，來罷，我們要建造一座城，和一座塔，塔頂通天，為要傳揚我們的名

11:4：（聖經和合本翻譯）

וְכֹתָרֹת אֲשֶׁר עַל־רֹאשׁ הָעַמּוּדִים מַעֲשֵׂה שׁוּשַׁן בָּאוּלָם אַרְבַּע אַמּוֹת.
廊子的柱頂徑四肘，刻著百合花。

列王紀上7:19：（聖經和合本翻譯）

אינך יכול לדעת מה מתרחש בראשו של אדם אחר.

你不可能知道別人的腦子裡正在想著什麼。

היא מתקשה באנגלית אבל יש לה ראש לא רע למתמטיקה.

她的英語學得很吃力，但她的數學頭腦很不錯。

וְאֶלְעָזָר בֶּן־אַהֲרֹן לָקַח־לוֹ מִבְּנוֹת פּוּטִיאֵל לוֹ לְאִשָּׁה וַתֵּלֶד לוֹ אֶת־פִּינְחָס אֵלֶּה רָאשֵׁי אֲבוֹת הַלְוִיִּם לְמִשְׁפְּחֹתָם.
亞倫的兒子以利亞撒，娶了普鐵的一個女兒為妻，他給他生了非尼哈；這是利未人的家長。

6:25：（聖經和合本翻譯）

וַיָּשָׁב יְהוֹשֻׁעַ בָּעֵת הַהִיא וַיִּלְכֹּד אֶת־חָצוֹר וְאֶת־מַלְכָּהּ הִכָּה בֶחָרֶב כִּי־חָצוֹר לְפָנִים הִיא רֹאשׁ כָּל־הַמַּמְלָכוֹת הָאֵלֶּה.
當時約書亞轉回奪了夏瑣，用刀擊殺夏瑣王；素來夏瑣在這諸國中是為首的。

11:10：（聖經和合本翻譯）

הַחֹדֶשׁ הַזֶּה לָכֶם רֹאשׁ חֳדָשִׁים רִאשׁוֹן הוּא לָכֶם לְחָדְשֵׁי הַשָּׁנָה.
你們要以本月為正月，為一年之首。

12:2：（聖經和合本翻譯）

אֶת־הַכֹּל עָשָׂה יָפֶה בְעִתּוֹ, גַּם אֶת־הָעֹלָם נָתַן בְּלִבָּם, מִבְּלִי אֲשֶׁר לֹא־יִמְצָא הָאָדָם אֶת־הַמַּעֲשֶׂה אֲשֶׁר־עָשָׂה הָאֱלֹהִים מֵרֹאשׁ וְעַד־סוֹף.
神造萬物，各按其時成為美好；又將永生安置在世人心裡；然而神從始至終的作為，人不能參透。

傳道書3:11：（聖經和合本翻譯）

כִּי תִשָּׂא אֶת רֹאשׁ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לִפְקֻדֵיהֶם וְנָתְנוּ אִישׁ כֹּפֶר נַפְשׁוֹ לַיהוָה בִּפְקֹד אֹתָם וְלֹא יִהְיֶה בָהֶם נֶגֶף בִּפְקֹד אֹתָם.
你要按以色列人被數的，計算總數，你數的時候，他們各人要為自己的生命，把贖價奉給耶和華，免得數的時候，在他們中間有災殃

30:12：（聖經和合本翻譯）

שְׂאוּ אֶת רֹאשׁ כָּל עֲדַת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לְמִשְׁפְּחֹתָם לְבֵית אֲבֹתָם בְּמִסְפַּר שֵׁמוֹת כָּל זָכָר לְגֻלְגְּלֹתָם.
你要按以色列全會眾的家室、宗族、人名的數目計算所有的男丁。

1:2：（聖經和合本翻譯）

植物或樹皮多汁、香氣濃郁的部分


רומניה

羅馬尼亞（國家名，位於歐洲）。

השפה הרשמית ברומניה היא רומנית.

羅馬尼亞的官方語言是羅馬尼亞語。

עיר הבירה של רומניה היא בוקרשט.

羅馬尼亞的首都是布加勒斯特。


רגל

源自原始閃米特語 *rigl-。

régel (romanization)
רגליים \ רַגְלַיִם
רְגָלִים (indefinite plural)

複數形式רְגָלִים僅用於“次”的義項，在現代希伯來語中只用於少數固定短語。“腿”義項在聖經希伯來語和現代希伯來語中，都用雙數形式來表示複數。

רגל和פעם在聖經希伯來語中為同義詞，但現代希伯來語中，兩詞的意思迥然不同：רגל如今只用來表示“腿”，פעם如今只用來表示“次”。

וְרַגְלֵיהֶם רֶגֶל יְשָׁרָה וְכַף רַגְלֵיהֶם כְּכַף רֶגֶל עֵגֶל וְנֹצְצִים כְּעֵין נְחֹשֶׁת קָלָל׃
V-ragleihém régel yshará, v-khaf ragleihém k-khaf régel ʿégel, v-notstim k-ʿein nḥóshet qalal.
他們的腿是直的，腳掌好像牛犢之蹄，都燦爛如光明的銅。

以西結書1:07：（聖經和合本翻譯）

הַתַּרְנְגוֹלִים מוּעָדִין לְהַלֵּךְ כְּדַרְכָּן וּלְשַׁבֵּר. הָיָה דְלִיל קָשׁוּר בְּרַגְלָיו, אוֹ שֶׁהָיָה מְהַדֵּס וּמְשַׁבֵּר אֶת הַכֵּלִים, מְשַׁלֵּם חֲצִי נֶזֶק:

雞以自己的步態行走、打破東西，人當牠是有事先警告的。如果牠腿上綁著繩子，或四處飛跳、打爛器皿，人要賠償一半的損失。

Ha-tarn'golím muʿadín l'halekh k-darkán ul-shabér. Hayá d'líl qashúr b-ragláv, o she-hayá m'hadés um-shabér et ha-kelim, m'shalém ḥatsi nézek.

וּמָה כִּסֵּא שֶׁל שָׁלֹשׁ רַגְלַיִם אֵינוֹ יָכוֹל לַעֲמוֹד לְפָנֶיךָ בִּשְׁעַת כַּעְסֶךְ; כִּסֵּא שֶׁל רֶגֶל אֶחָד — עַל אַחַת כַּמָּה וְכַמָּה!

如果你發怒時，身前三條腿的椅子不穩要倒下，那一條腿的椅子就更是如此！

U-mah kissé shalósh ragláyim einó yakhól laʿamód l'fanékha bi-shʿat kaʿsékha; kissé shel régel eḥád — al aḥát kammá v-khammá!

וַיִּפְתַּח יְהֹוָה אֶת־פִּי הָאָתוֹן וַתֹּאמֶר לְבִלְעָם מֶה־עָשִׂיתִי לְךָ כִּי הִכִּיתַנִי זֶה שָׁלֹשׁ רְגָלִים׃
Va-yiftáḥ Adonái et pi ha-atón. va-tómer l-Vilʿam: Meh ʿasíti l'kha ki hikitáni zeh shalósh r'galím?
耶和華叫驢開口，對巴蘭說，我向你行了甚麼，你竟打我這三次呢？

民數記22:28：（聖經和合本翻譯）

שָׁלֹשׁ רְגָלִים תָּחֹג לִי בַּשָּׁנָה׃
Shalósh r'galím taḥóg li ba-shaná.
一年三次，你要向我守節。

出埃及記23:14：（聖經和合本翻譯）

רַבִּי יְהוּדָה אוֹמֵר, הָרָאוּי לִפְסָחִים, פְּסָחִים קֹדֶם לָרֶגֶל שְׁלשִׁים יוֹם:

耶胡達拉比說：適合作逾越節祭品的物品，當在節前三十日內做好準備。

Rábbi Yehudá omér: ha-ra'úy li-fsaḥím, p'saḥim qódem la-régel shloshím yom.

כֵּיוָן שֶׁעָבְרוּ עֲלֵיהֶן שְׁלֹשָׁה רְגָלִים עוֹבֵר בְּבַל תְּאַחֵר רַבִּי שִׁמְעוֹן אוֹמֵר שְׁלֹשָׁה רְגָלִים כְּסִדְרָן וְחַג הַמַּצּוֹת תְּחִלָּה

錯過三個大節的人，便違反了拖延的禁令。西蒙拉比說：三個大節按順序，當是無酵餅的節慶排在第一位。

Keiván she-ʿavrú ʿaleihén shloshá r'galim ʿovér b-val t'aḥer. Rábbi Shimʿóm omer: shloshá r'galim k-sidrán, v-ḥag ha-matsót t'ḥilá.


כדור רגל

כַּדּוּר (kadúr，“球”) + רֶגֶל (régel，“腳”)的組詞。

kadúr regél (romanization)
כַּדּוּרֵי רֶגֶל (indefinite plural)


כדורגל

כַּדּוּר (kadúr，“球”) + רֶגֶל (régel，“腳”) 組成的混成詞，仿譯自英語 football及其他歐洲語言中的相似詞彙。

本詞和כַּדּוּר רֶגֶל (kadúr régel)不同，不能用來指球。


כדורגלן

源自כַּדּוּרֶגֶל (kadurégel) + ־ן (-án)。

kaduraglán (romanization)
כַּדּוּרַגְלָנִים (indefinite plural)
כַּדּוּרַגְלַן־
כַּדּוּרַגְלָנֵי־
כַּדּוּרַגְלָנִית (feminine)


על רגל אחת

出自塔木德安息日章第31頁。字面意思為“在一條腿上”，即“用一條腿站立著”。

簡要地，快速地，不談細節地


הולך רגל

詞根
 ה־ל־ך
 ר־ג־ל
源自הוֹלֵךְ־ (holékh-，“……的行走者”) + רֶגֶל (régel，“腳”)。

holékh-régel (romanization)
הוֹלְכֵי־רֶגֶל (indefinite plural)
הוֹלֶכֶת־רֶגֶל (feminine)

בנייני האבן האפורים כהים מהגשם והעצים מטפטפים טיפות שמנות וקפואות על הולכי הרגל.
binyanéi-ha'éven ha'aforím kehím mehagéshem v'ha'etsím m'taft'fím tipót sh'menót k'fu'ót al hol'khéi-harégel.
灰色的石頭建築被雨水打得陰暗顯灰，樹木將冰冷的大滴水珠灑在行人身上。

2005年，אסף גברון（譯者），奧黛麗·尼芬格（英語版作者），“אשתו של הנוסע בזמן”（時空旅人之妻），Kinneret, Zmora-Bitan, Dvir（出版商），ISBN 625-1200057，第272頁：


פשיטת רגל

פשיטה (“伸出的”)的結構態 + רגל (“腿”)，字面意思是「伸出腿的」。基於米書拿婦人卷，結婚契約和特殊協議篇 5:13，當中指出，“伸出某人的腿”表示無法支付約定好要給的錢，但這個表達方式的來源仍然不明。

pshitat-régel (romanization)
פְּשִׁיטוֹת־רֶגֶל (indefinite plural)


פשט

pashát (romanization)
נִפְשַׁט (passive)

פשט בעל הבית את ידו לחוץ ונתן לתוך ידו של עני, או שנטל מתוכה והבניס, בעל הבית חיב והעני פטור

[如果]屋主伸手到外面，把東西遞到窮人的手上，或者從[窮人的手上]拿東西到屋裡，那麼屋主是有責的，而窮人則無需擔責。

pashat ba'al habayit yado lakhuts v'natan l'tokh yado shel ani, o shenatal mitokha v'hikhnis, ba'al habayit khayav v'he'ani patur.


פעם

对比烏加里特語 𐎔𐎓𐎐 (pʿn，“腳”)、𐎔𐎀𐎎𐎚 (pảmt，“次”)，可能是出自同一來源，但發音不同的詞。

pá'am (romanization)
פעמיים \ פַּעֲמַיִם
פְּעָמִים (indefinite plural)
פַּעַם־
פַּעֲמֵי־

אמרתי לך פעם שאמא שלך, היא לא ממש אמא נורמלית

Haaretz

(פַּעַם־, pá'am-) פַּעַם 的單數結構態變形。


פעם

פיעם單字 之短寫法。


לפעמים

源自לְ־ (l'-，“向，為”) + פְּעָמִים (p'`amím，“多次”)。


ריאד

利雅得（首都名，位於沙特阿拉伯）


סם

对比阿拉伯語 سُمّ (summ)。

sam (romanization)
סַמִּים (indefinite plural)
סַמֵּי־

המשטרה רוצה לגלות איך בני נוער משיגים סמים.

警方想要了解青少年是如何獲取毒品的。

hamishtara rotsa l'galot eikh b'nei no'ar masigim samim.


מס

mas (romanization)
מיסים \ מִסִּים (indefinite plural)
מַס־
מיסי \ מִסֵּי־

לשלם מיסים


רעב

與阿拉伯語 رَغِبَ (raḡiba，“渴望”)有關。

ra'év (romanization)
רְעֵבָה (feminine)
רְעֵבִים (masculine plural)
רְעֵבוֹת (feminine plural)


רעב

與阿拉伯語 رَغِبَ (raḡiba，“渴望”)有關。

וַיְהִי רָעָב בָּאָרֶץ וַיֵּרֶד אַבְרָם מִצְרַיְמָה לָגוּר שָׁם כִּי־כָבֵד הָרָעָב בָּאָרֶץ

那地遭遇饑荒，因饑荒甚大，亞伯蘭就下埃及去，要在那裡暫居。


רעב

與阿拉伯語 رَغِبَ (raḡiba，“渴望”)有關。


רפובליקה

repúblika (romanization)
רֶפּוּבְּלִיקוֹת (indefinite plural)
רֶפּוּבְּלִיקַת־
רֶפּוּבְּלִיקוֹת־


סאקה

最终源自日語 酒 (sake)。


שבדיה

שוודיה \ שְׁוֶדְיָה (sh'védya)的另一種拼寫法。


שוודיה

瑞典（國家名，位於北歐）。


שאלה

sh'elá (romanization)
שְׁאֵלוֹת (indefinite plural)
שאלת־
שאלות־

יֵשׁ לִי שְׁאֵלָה בִּשְׁבִילְךָ.


שאל

对比阿拉伯語 سَأَلَ (saʔala)、吉茲語 ሰአለ (säʾälä)。

sha'ál (romanization)
יִשְׁאַל
שָׁאוּל
נִשְׁאַל (passive)

(詢問)： 希伯來語的שָׁאַל並不經常用於表示“要求”，該義項一般用ביקש \ בִּקֵּשׁ (bikésh)。

(借走)： 希伯來語的שָׁאַל並不用於歸還原物的出借物品，如金錢（因為歸還的是等值的金錢，而非原本的貨幣）；參見הלווה \ הִלְוָה (hilvá)。


שבה

與吉茲語 ፄወወ (ṣ́ewäwä)、阿拉伯語 سَبَى (sabā)、古典敘利亞語 ܫܒܳܐ同源。

shavá (romanization)
שָׁבוּי
נִשְׁבָּה (passive)

וְאֶת נְשֵׁיהֶם שָׁבוּ
v'ét n'shehém shavú
又把他們 […] 婦女 […] 都擄掠去了。

34:29：（聖經和合本翻譯）


שבה

יָשַׁב (yasháv) 的第二人稱陽性單數coho（前綴變位）。

שְׁבָה עִמָּדִי


שבה

(שָׁבָה, sháva) שָׁב (sháv) 的第三人稱陰性單數過去時（後綴變位）。

שָׁבָה יְבִמְתֵּךְ אֶל עַמָּהּ

(שָׁבָה, shavá) שָׁב (sháv) 的陰性單數現在時分詞和現在時。

בָּעֶרֶב הִיא בָאָה וּבַבֹּקֶר הִיא שָׁבָה


שווייץ

源自德語 Schweiz (“瑞士”)。

瑞士（國家名，位於歐洲）。


שזיף

未知。可能與שָׁזוּף (shazúf，“曬黑的”)有關，來自其果實的外觀。

sh'zíf (romanization)
שְׁזִיפִים (indefinite plural)
שְׁזִיפֵי־


שועל

源自原始閃米特語 *ṯaʕlab- (“狐狸”)。與阿卡德語 𒈜𒀀 (šēlebum)、阿拉伯語 ثَعْلَب (ṯaʕlab)同源。亦对比也門阿拉伯語 ثَعَلْ。

shuál (romanization)
שׁוּעָלִים (indefinite plural)
שׁוּעַל־
שׁוּעֲלֵי־
שׁוּעָלָה (feminine)

וַיֵּלֶךְ שִׁמְשׁוֹן וַיִּלְכֹּד שְׁלֹשׁ מֵאוֹת שׁוּעָלִים וַיִּקַּח לַפִּדִים וַיֶּפֶן זָנָב אֶל זָנָב וַיָּשֶׂם לַפִּיד אֶחָד בֵּין שְׁנֵי הַזְּנָבוֹת בַּתָּוֶךְ
於是參孫去捉了三百隻狐狸，將狐狸尾巴一對一對地捆上，將火把捆在兩條尾巴中間

15:4：（聖經和合本翻譯）


שכן

與阿拉伯語 سَكَنَ (sakana，“居住”)同源。

shakhán (romanization)
לשכון \ לִשְׁכֹּן
ישכון \ יִשְׁכֹּן

כִּי־מֵרֹאשׁ צֻרִים אֶרְאֶנּוּ וּמִגְּבָעוֹת אֲשׁוּרֶנּוּ הֶן־עָם לְבָדָד יִשְׁכֹּן וּבַגּוֹיִם לֹא יִתְחַשָּׁב׃
ki-merósh tsurím 'er'énu umig'va'ót 'ashurénu hen-'ám l'vadád yishkón uvagoyím ló yitkhasháv.
kī-mērōš ṣūrīm ʾerʾénnū ūmiggəḇāʿōṯ ʾăšūrénnū hen-ʿām ləḇāḏāḏ yiškōn ūḇaggōyīm lō yiṯḥaššāḇ.
我從高峰看他，從小山望他，這是獨居的民，不列在萬民中。

23:9：（聖經和合本翻譯）


שכן

與阿拉伯語 سَكَنَ (sakana，“居住”)同源。

shakhén (romanization)
שְׁכֵנִים (indefinite plural)
שְׁכֵנָה (feminine)


שכן

與阿拉伯語 سَكَنَ (sakana，“居住”)同源。

shakhén (romanization)
שְׁכֵנָה (feminine)
שְׁכֵנִים (masculine plural)
שְׁכֵנוֹת (feminine plural)


שחר

源自原始閃米特語 *šaḥ(a)r- (“黎明，早晨”)。與阿卡德語 𒀉𒄘𒍣𒂵 (šērum)、阿拉伯語 سَحَر (saḥar)同源。

shákhar, šáḥar (romanization)
שְׁחָרִים (indefinite plural)
שַׁחַר־
שַׁחֲרֵי־

אָז יִבָּקַע כַּשַּׁחַר אֹורֶךָ וַאֲרֻכָתְךָ מְהֵרָה תִצְמָח […]
這樣，你的光就必發現如早晨的光；你所得的醫治，要速速發明； […]

以賽亞書58:8：（聖經和合本翻譯）

וּמִשַּׁחַר עַד לַיְלָה \ לֹא יִשְׁקֹט, לֹא יַרְגִּיעַ הַגָּן –

从黎明到夜晚，/ 花园不会安静，花园不会平静——

1930, Rachel the Poetess, In My Garden I Planted You :


שלושים

源自原始閃米特語 *śalāθū-。


שלושים

源自原始閃米特語 *śalāθū-。

埋葬死者後三十日的哀悼期


שלשים

שלושים單字 之短寫法


שמן

源自原始閃米特語 *šamn-。

shémen (romanization)
שְׁמָנִים (indefinite plural)
שֶׁמֶן־
שַׁמְנֵי־


שמן

源自原始閃米特語 *šamn-。

shumán (romanization)
שֻׁמָּנִים (indefinite plural)

שומן單字 之短寫法。


שמן

源自原始閃米特語 *šamn-。


שמן

对比阿拉伯語 سَمِين (samīn)。

shamén (romanization)
שְׁמֵנָה (feminine)
שְׁמֵנִים (masculine plural)
שְׁמֵנוֹת (feminine plural)


שומן

shumán (romanization)
שֻׁמָּנִים (indefinite plural)
שֻׁמַּן־


רזה

razé (romanization)
רָזָה (feminine)
רָזִים (masculine plural)
רָזוֹת (feminine plural)

חלב רזה


שעורה

對比烏加里特語 𐎌𐎓𐎗 (šʿr)。

se'orá (romanization)
שְׂעוֹרִים (indefinite plural)

וְהָיָה עֶרְכְּךָ לְפִי זַרְעוֹ זֶרַע חֹמֶר שְׂעֹרִים בַּחֲמִשִּׁים שֶׁקֶל כָּסֶף
你要按這地撒種多少估定價值，若撒大麥一賀梅珥，要估價五十舍客勒。

27:16：（聖經和合本翻譯）

אֶרֶץ חִטָּה וּשְׂעֹרָה וְגֶפֶן וּתְאֵנָה וְרִמּוֹן אֶרֶץ זֵית שֶׁמֶן וּדְבָשׁ
那地有小麥、大麥、葡萄樹、無花果樹、石榴樹、橄欖樹 ，和蜜。

8:8：（聖經和合本翻譯）


שעה

源自亞拉姆語 שעתא (šāʿəṯā)。

sha'á (romanization)
שעתיים \ שְׁעָתַיִם
שָׁעוֹת (indefinite plural)
שְׁעַת־
שְׁעוֹת־

מָה הַשָּׁעָה?

הֱווּ זְהִירִין בָּרָשׁוּת, שֶׁאֵין מְקָרְבִין לוֹ לְאָדָם אֶלָּא לְצֹרֶךְ עַצְמָן; נִרְאִין כְּאוֹהֲבִין בִּשְׁעַת הֲנָאָתָן, וְאֵין עוֹמְדִין לוֹ לָאָדָם בִּשְׁעַת דָּחֳקוֹ.

提防那當政的人，因他們只為自己的利益而與人為友：有利益時就表現得友善，別人有需要時卻從不站在他旁邊幫忙。

hevú z'hirín barashút, she'ein m'kar'vín ló l'adám 'elá l'tsórekh 'atsmán; nir'ín k'ohavín bish'át hana'atán, v'ein 'om'dín ló la'adám bish'át dokhokó.


שעה

יִשְׁעוּ וְאֵין מֹשִׁיעַ אֶל־יְהוָה וְלֹא עָנָֽם׃
他們仰望，卻無人拯救，就是呼求耶和華，他也不應允。

撒母耳記下22:42：（聖經和合本翻譯）

וְאֶל־קַיִן וְאֶל־מִנְחָתֹו לֹא שָׁעָה[…]
只是看不中該隱和他的供物 […]

創世紀4:5：（聖經和合本翻譯）


שנייה

sh'niyá (romanization)
שְׁנִיּוֹת (indefinite plural)
שניית־
שניות־


שער

與亞拉姆語 תַּרְעָא (tarʿā)有關（經過換位）。

shá'ar (romanization)
שְׁעָרִים (indefinite plural)
שַׁעַר־
שַׁעֲרֵי־

בחומת ירושלים יש שמונה שערים, כולם חשובים ומפורסמים

耶路撒冷的城牆上有八個大門，每一個都十分重要且有名


שער

與亞拉姆語 תַּרְעָא (tarʿā)有關（經過換位）。


שער

源自原始閃米特語 *śaʕr-。與阿拉伯語 شَعْر / شَعَر (šaʕr / šaʕar，“hair”)、吉茲語 ጸጕር (ṣägʷr)同源。


שיער

השיער שלי שחור.


שערה

源自שיער \ שֵׂעָר (se'ár，“頭髮”)。

sa'ará (romanization)
שְׂעָרוֹת (indefinite plural)
שַׂעֲרַת־
שַׂעֲרוֹת־


מייבש שיער

源自מְיַבֵּשׁ (meyabésh) + שֵׂעָר (seár)。

meybésh seár (romanization)
מייבשי שיער (indefinite plural)


שעיר

sa'ir (romanization)
שְׂעִירָה (feminine)
שְׂעִירִים (masculine plural)
שְׂעִירוֹת (feminine plural)

אני אוהב גברים שעירים מאוד.


שעיר

וְאֶת הָעָם צַו לֵאמֹר אַתֶּם עֹבְרִים בִּגְבוּל אֲחֵיכֶם בְּנֵי עֵשָׂו הַיֹּשְׁבִים בְּשֵׂעִיר וְיִירְאוּ מִכֶּם וְנִשְׁמַרְתֶּם מְאֹד
v' et ha'am tsav le'mor atem ovrim bigvul akheikhem b'nei esav hayoshvim b'se'ir v'yir'u mikem v'nishmartem m'od
你吩咐百姓說，你們弟兄以掃的子孫，住在西珥，你們要經過他們的境界；他們必懼怕你們，所以你們要分外謹慎。

2:4：（聖經和合本翻譯）


שם

源自原始閃米特語 *šim-，源自原始亞非語 *sim- (“名字，名稱”)。與阿拉伯語 اسم (ism，“名字，名稱”)同源。

shém (romanization)
שֵׁמוֹת (indefinite plural)
שֵׁם־
שְׁמוֹת־

לְכָל אִישׁ יֵשׁ שֵׁם שֶׁנָּתַן לוֹ אֱלֹהִים וְנָתְנוּ לוֹ אָבִיו וְאִמּוֹ, / לְכָל אִישׁ יֵשׁ שֵׁם שֶׁנָּתְנוּ לוֹ קוֹמָתוֹ וְאֹפֶן חִיּוּכוֹ וְנָתַן לוֹ הָאָרִיג, […]

每个人都有一个名字，是上帝赐予他的，是他的父母给他取的；/ 每个人都有一个名字，是他的体态、他微笑的方式给他的，也是身上的服装给他的 […]


שם

对比阿拉伯語 ثَمَّ (ṯamma)。


שם

对比吉茲語 ሤመ (śemä，“指定；放”)。

打開 (音樂、電視、收音機等)

穿上，穿戴 (服裝、鞋子等)


שם עט

shem et (romanization)
שמות עט (indefinite plural)


כינוי חיבה

kinúi khibá (romanization)
כינויי חיבה \ כִּנּוּיֵי חִבָּה (indefinite plural)


שם משפחה

shem mishpakhá (romanization)
שְׁמוֹת מִשְׁפָּחָה (indefinite plural)


משתמש

mishtamésh (romanization)
מִשְׁתַּמְּשִׁים (indefinite plural)
מִשְׁתַּמֵּשׁ־
מִשְׁתַּמְּשֵׁי־
מִשְׁתַּמֶּשֶׁת (feminine)


משתמש

השתמש (hishtamésh) 的陽性單數現在時分詞和現在時。


השתמש

與介詞ב־ (b'-)搭配使用。

באיזו שיטה אתה משתמש?

אסור להשתמש במעלית במקרה של שרפה.

發生火災時，禁止使用電梯。


שם לב

字面意思是「把心臟放在」。

留意到；與לְ־ (l'-)搭配使用。

אף אחד לא שם לב לשגיאה.

關注，注意；與לְ־ (l'-)搭配使用。


אנטישמי

源自אַנְטִי־ (anti-) + שֵׁמִי (shémi)；仿譯自德語 Antisemitismus。

antishémi (romanization)
אנטישמית (feminine)
אנטישמיים (masculine plural)
אנטישמיות (feminine plural)


אנטישמי

antishémi (romanization)
אנטישמיים (indefinite plural)
אנטישמית


שמי

שֵׁם (shém，“閃姆”) + ־י (-í)


שמי

שם (“名字，名稱”)的變格形。

שֵׁם 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞：我的名字


שמי

שמים (“天空”)的變格形。

שָׁמַיִם 的結構態變形


עט

et (romanization)
עֵטִים (indefinite plural)
עֵט־
עֵטִי־


עט

עַיִט (“鷹”) 的逆構詞，出自撒母耳記上14:32： וַיַּעַט הָעָם אֶל הַשָּׁלָל וַיִּקְחוּ צֹאן וּבָקָר (“就急忙將所奪的牛羊和牛犢，宰於地上，肉還帶血就吃了”)。詞根不明。

הוא עט על האוכל.


הפעיל

hif'íl (romanization)
הופעל \ הֻפְעַל (passive)


שמה

常分析作שָׁם (sham) + ־ָה (-a)。对比阿拉伯語 ثَمَّ (ṯamma)、亞拉姆語 תַּמָּה (tammā)、תַּמָּן (tammān)。


שמה

shamá (romanization)
שַׁמּוֹת (indefinite plural)
שַׁמַּת־

עָזַב כַּכְּפִיר סֻכֹּו כִּֽי־הָיְתָה אַרְצָם לְשַׁמָּה […]
他離了隱密處像獅子一樣，他們的地 […] 都成為可驚駭的。

耶利米書25:38：（聖經和合本翻譯）


שמה

שֵׁם (shém) 的單數變形，物主為第三人稱陰性單數人稱代詞。


שממה

shemamá (romanization)
shimemá (romanization)
שְׁמָמוֹת (indefinite plural)
שִׁמְמַת־

הם עושים שממה וקוראים לה שלום.

他們製造出一片荒蕪，把它叫做和平。

אַרְצְכֶם שְׁמָמָה עָרֵיכֶם שְׂרֻפֹות אֵשׁ
你們的地土已經荒涼；你們的城邑被火焚燬；

以賽亞書1:7：（聖經和合本翻譯）

הַמֶּלֶךְ יִתְאַבָּל וְנָשִׂיא יִלְבַּשׁ שְׁמָמָה […]
君要悲哀，王要披淒涼為衣， […]

以西結書7:27：（聖經和合本翻譯）

וְנָֽתַתִּי אֶת־הַר שֵׂעִיר לְשִֽׁמְמָה וּשְׁמָמָה וְהִכְרַתִּי מִמֶּנּוּ עֹבֵר וָשָֽׁב׃
我必使西珥山荒涼，令人驚駭；來往經過的人我必剪除。

以西結書35:7：（聖經和合本翻譯）


חורבן

对比阿拉伯語 خَرَاب (ḵarāb)。

khurbán (romanization)
חורבנות \ חֻרְבָּנוֹת (indefinite plural)
חורבן \ חֻרְבַּן־
חורבנות \ חֻרְבְּנוֹת־

חורבן בית המקדש


כאן

源自כְּ־ + אָן (“哪裡”)。

形容詞本質上是副詞的特殊用法，因此形容詞不隨主語而發生變格。


כאן

源自כְּ־ + אָן (“哪裡”)。

希伯來語區分“在這裡”和“到這裡”，後者用לכאן (l'khán)表示。


כאן

源自כְּ־ + אָן (“哪裡”)。


שמים

源自原始閃米特語 *šamāy- (“天空，天堂”)。與阿拉伯語 سَمَاء (samāʔ，“天空”)同源。

shamáyim (romanization)
שְׁמֵי־
שָׁמָיִם

常以限定形式הַשָּׁמַיִם (ha-shamáyim)出現。

וַיֹּאמְרוּ הָבָה נִבְנֶה־לָּנוּ עִיר וּמִגְדָּל וְרֹאשׁוֹ בַשָּׁמַיִם וְנַעֲשֶׂה־לָּנוּ שֵׁם פֶּן־נָפוּץ עַל־פְּנֵי כָל־הָאָרֶץ.
他們說，來罷，我們要建造一座城，和一座塔，塔頂通天，為要傳揚我們的名

11:4：（聖經和合本翻譯）

כֹּה אָמַר יהוה הַשָּׁמַיִם כִּסְאִי וְהָאָרֶץ הֲדֹם רַגְלָי אֵי זֶה בַיִת אֲשֶׁר תִּבְנוּ לִי וְאֵי זֶה מָקוֹם מְנוּחָתִי
耶和華如此說，天是我的座位、地是我的腳凳；你們要為我造何等的殿宇？

以賽亞書66:1：（聖經和合本翻譯）


תל אביב

源自תל (tel，“山丘；村落遺址形成的土墩”) + אביב (aviv，“春季，成熟”)，納胡姆·索科洛夫翻譯西奧多·赫茨爾所著《新故鄉》中的用詞，出自以西結書 3:15 裡的地名，可能與阿卡德語 𒇯 𒀀𒁍𒁉𒅎 (tīl abībim，“洪水過後留下的廢墟之丘”)類似。

特拉維夫（城市名，位於以色列中部）

תֵּל אָבִיב יָפוֹ (tel avív yafó)的縮約形。 特拉維夫-雅法（城市名，位於以色列中部）

特拉維夫（區名，位於以色列中部）

巴比倫城市名，是以西結的家鄉，在革巴尔河邊


תל

源自原始閃米特語 *tall- (“山丘”)。

tél (romanization)
תִּלִּים (indefinite plural)
תֵּל־
תִּלֵּי־


גבעה

giv'á (romanization)
גְּבָעוֹת (indefinite plural)
גִּבְעַת־
גִּבְעוֹת־


אביב

源自表示“粗，厚”、“腫，脹”或“成熟”的詞根。可能與阿拉伯語 أَبّ (ʾabb，“牧場，牧草”)同源。與科普特語 ⲉⲡⲓⲡ (epip，“十一月”)無關。

avív (romanization)
אֲבִיבִים (indefinite plural)
אָבִיב־

(尤指穀物) 成熟的早期階段

וְהַפִּשְׁתָּה וְהַשְּׂעֹרָה נֻכָּתָה כִּי הַשְּׂעֹרָה אָבִיב וְהַפִּשְׁתָּה גִּבְעֹל׃
V-ha-pishtá v-ha-ś'orá nukáta ki ha-ś'orá avív v-ha-pishtá giv'ól.
那時，麻和大麥被雹擊打，因為大麥已經吐穗，麻也開了花。

9:31：（聖經和合本翻譯）

וּכְתִיב ״שָׁמוֹר אֶת חֹדֶשׁ הָאָבִיב.״ אֵיזֶהוּ חֹדֶשׁ שֶׁיֵּשׁ בּוֹ אָבִיב? הֱוֵי אוֹמֵר זֶה נִיסָן וְקָרֵי לֵיהּ רִאשׁוֹן

上面寫著，“初熟之月當要好好保衛。”初熟之月是何時？人會說是尼散月，稱它為正月。

U-khtív "shamór et ḥódesh ha-avív." Eízehu ḥódesh she-yesh bo avív? Hevé omér zeh Nisán v-qaréi leih rishón.

大麥開始成熟的時節， 尼散月/亞筆月，相當於格里曆的四月左右，此時大麥開始成熟

אֶת־חַג הַמַּצּוֹת תִּשְׁמֹר שִׁבְעַת יָמִים תֹּאכַל מַצּוֹת אֲשֶׁר צִוִּיתִךָ לְמוֹעֵד חֹדֶשׁ הָאָבִיב כִּי בְּחֹדֶשׁ הָאָבִיב יָצָאתָ מִמִּצְרָיִם׃
Et ḥag ha-Matzót tishmór shiv'át yamím tokhál matzót ashér tsivitíkha l'mo'éd ḥódesh ha-aviv ki b-ḥódesh ha-aviv yatsáta mi-Mitsráyim.
你要守除酵節，照我所吩咐你的，在亞筆月內所定的日期，吃無酵餅七天，因為你是這亞筆月內出了埃及。

34:18：（聖經和合本翻譯）

逾越節作祭品的初熟之物（בכורים）

וְאִם־תַּקְרִיב מִנְחַת בִּכּוּרִים לַיהוָה אָבִיב קָלוּי בָּאֵשׁ גֶּרֶשׂ כַּרְמֶל תַּקְרִיב אֵת מִנְחַת בִּכּוּרֶיךָ׃
V-im taqrív minḥát bikkurím lAdonái avív qalúy ba-esh géresh karmél taqrív et minḥát bikkurékha.
若向耶和華獻初熟之物為素祭，要獻上烘了的禾穗子，就是軋了的新穗子，當作初熟之物的素祭；

2:14：（聖經和合本翻譯）


אביב

亞筆月 （犹太教历第一月，国历第六月）


תרנגולת

tarnególet (romanization)
תרנגולות \ תַּרְנְגֹלוֹת (indefinite plural)
תַּרְנְגוֹל (masculine)


תרנגול

源自阿卡德語 𒁯𒈗𒄷 (tarlugallum，“公雞”)，源自蘇美爾語 𒁯𒈗𒄷 (dar-lugal^(mušen) /darlugal/，“公雞”，字面意思是“王的禽鳥”)。第一部分可能與原始閃米特語 *ṭayr- (“鳥”)、*dVrr、原始亞非語 *dir(h)w- (“鳥，雞，鴿，雞，公雞”)有關。

tarn'gól (romanization)
תַּרְנְגוֹלִים (indefinite plural)
תרנגולת \ תַּרְנְגֹלֶת (feminine)

雞 (雄性或未指定性別)

רַבִּי יְהוּדָה אוֹמֵר, מֻתָּר לִמְכּוֹר לוֹ תַּרְנְגוֹל לָבָן בֵּין הַתַּרְנְגוֹלִין.

耶胡達拉比說，可以在眾雞中賣給他一隻白雞。

Rabbí Yehudá omér, muttár limkór lo tarn'gól laván bein ha-tarn'golín.

דֶּרֶךְ אֶרֶץ מִתַּרְנְגוֹל — שֶׁמְּפַיֵּיס וְאַחַר כָּךְ בּוֹעֵל.

雞的行為正當 — 因為牠是先說服再交配。

Dérekh éretz mi-tarn'gól — she-m'fayyés v-aḥár kakh bo'él.


תפלה

תפילה單字 之短寫法。


תפילה

t'filá (romanization)
תפילות \ תְּפִלּוֹת (indefinite plural)
תפילת \ תְּפִלַּת־
תפילות \ תְּפִלּוֹת־

אָבִינוּ מַלְכֵּנוּ קַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ.
Avínu Malkénu, kabél b-raḥamím uv-ratsón et t'filaténu
我们的父，我们的王，慈悲心甘地垂听我们的祈祷

מַגִּיעַ סוֹף זְמַן תְּפִלָּה


התפלל

ה. אני מאמין באמונה שלמה שהבורא יתברך שמו לו לבדו ראוי להתפלל ואין ראוי להתפלל לזולתו.

我主。我完全相信造物主，赞美归于他的圣名，只有他值得祈祷，而不值得向别人祈祷。


פדגוג

源自古希臘語 παιδαγωγός (paidagōgós)，源自παῖς (paîs，“孩子，小孩”) + ἀγωγός (agōgós，“嚮導；護衛”)（源自ἄγω (ágō，“領導；引路”)）。

pedagóg (romanization)
פֵּדָגוֹגִים (indefinite plural)
פֵּדָגוֹגִית (feminine)


פיזיקאי

源自פִיזִיקָה (fízika) + ־ַאי (-ay)。

fizikáy (romanization)
פִיזִיקַאית (feminine)


צלם

與阿卡德語 𒀩 (ṣalmum)、古典敘利亞語 ܨܠܡܐ (ṣalmā)同源，而阿拉伯語 صَنَم (ṣanam)中的 /l/ 異化成 /n/。


קוראן

源自阿拉伯語 الْقُرْآن (al-qurʔān)。


קראן

קוראן單字 之短寫法


קראן

קָרָא (kara) 的第二人稱陰性複數命令式

לָמָּה זֶּה עֲזַבְתֶּן אֶת הָאִישׁ קִרְאֶן לוֹ וְיֹאכַל לָחֶם
lámo ze azavtén et haísh kir'én lo v'yóchal láchem
你們為甚麼撇下他呢，你們去請他來吃飯。

2:20：（聖經和合本翻譯）


קרא

qaráʾ (romanization)
לקרוא \ לִקְרֹא
יִקְרָא
נִקְרָא (passive)

אני לא צריך חברים שלא קוראים ספרים.

aní lo tsaríkh khaverím sheló kor'ím sfarím.

איך קוראים לך?

אבא שלי קורא לי כל פעם שיש בעיות עם המחשב שלו.

只要電腦一出問題，我爸就會叫我過去。

ába shelí koré li kol pá'am she-yesh b'ayót im ha-makhshév sheló.

התרנגול קורא עם שחר.


קרה

源自詞根 ק־ר־ה (q-r-h)。


קרה

קַר (qár) 的陰性單數不定形式：冷的


כפור

kipúr (romanization)
כִּפּוּרִים (indefinite plural)
כִּפּוּר־
כִּפּוּרֵי־

כיפור單字 之短寫法。


תנור

源自中古波斯語 tnwl (tanūr，“烤箱”)，源自阿卡德語 𒅎𒋗𒆸 (tinūrum)。與亞拉姆語 תנורא / ܬܰܢܽܘܪܳܐ (tannūrā)、阿拉伯語 تَنُّور (tannūr)有關。

tanúr (romanization)
תַּנּוּרִים (indefinite plural)
תַּנּוּר־


רמזור

רֶמֶז (rémez，“線索”) + אוֹר (or，“燈”) 組成的混成詞。

ramzór (romanization)
רַמְזוֹרִים (indefinite plural)


ארטישוק

源自英語 artichoke及其他歐洲語言。

artishóq (romanization)
אַרְטִישׁוֹקִים (indefinite plural)


קנרס

源自猶太巴比倫亞拉姆語 קִינְרָסָא，源自古希臘語 κινάρα (kinára)

kin'ras (romanization)
קִנְרְסִים (indefinite plural)


חרשף

对比阿拉伯語 خُرْشُوف (ḵuršūf)。

khursháf (romanization)
חֻרְשָׁפִים (indefinite plural)


גזר

源自波斯語 گزر (gazar，“胡蘿蔔，杵”)。

gézer (romanization)
גְּזָרִים (indefinite plural)
גֶּזֶר־
גִּזְרֵי־


גזר

gazár (romanization)
גָּזוּר
נִגְזַר (passive)


קלמר

源自密釋納時期的用詞קַלְמָרִין (kalmarín，“一種墨水瓶”)，源自古希臘語 καλαμαριών (kalamariṓn)。與κάλαμος (kálamos，“蘆葦；用蘆葦或藤條做的東西，如桿、杖、筆、笛；集合指非灌木或喬木的植物”)有關，與英語 calamari同源。

kalmár (romanization)
קַלְמָרִים (indefinite plural)
קַלְמַר־
קַלְמְרֵי־


איקריוט

eykaryót (romanization)
אֵיקַרְיוֹטִים (indefinite plural)


חימצה

khimtsá (romanization)
חימצות \ חִמְצוֹת (indefinite plural)


חמצה

חימצה單字 之短寫法


חמצה

חומצה單字 之短寫法


חומוס

源自阿拉伯語 حُمُّص (ḥummuṣ，“鷹嘴豆，鷹嘴豆泥”)。

鷹嘴豆的準確稱呼應該是גַּרְגְּרֵי חִמְצָה (garg'réi khimtsá)，但חומוס更加常用且使用範圍更廣。

חומוס הוא אחת הקטניות הראשונות ששימשו למאכל אדם, […]
khúmus hú akhát hakitniyót harishonót sheshim'shú l'ma'akhál-adám, […]
鷹嘴豆是最早成為人類食物的豆類之一， […]

2012年11月22日，Orit Ofir（אורית אופיר），“מרזה ומלא סידן: למה החומוס בריא לכם”（m'razé umalé sidán: láma hakhúmus barí lakhém，“能減肥又富含鈣質：為什麼你應該吃鷹嘴豆”），出自 Ynet：


חנה

與חַנּוּן (khanún，“仁慈、亲切、富有同情心”)有關。


פסטו

源自意大利語 pesto。


חלום

对比亞拉姆語 חֶלְמָא (ḥelmā)、阿拉伯語 حُلْم (ḥulm)。

khalóm (romanization)
חֲלוֹמוֹת (indefinite plural)
חֲלוֹם־

רַבִּי חֲנִינָא בַּר יִצְחָק אָמַר: ג׳ נוֹבְלוֹת הֵן: נוֹבֶלֶת מִיתָה שֵׁינָה, נוֹבֶלֶת נְבוּאָה חֲלוֹם, נוֹבֶלֶת הָעוֹלָם הַבָּא שַׁבָּת.

קץ חלום צריך להיות יותר ריאלי כי בסוף הרחוב הזה רואה שאת לא מחכה לי


חלם

对比阿拉伯語 حَلَمَ (ḥalama)。

ואולי אני חולמת בהקיץ – ואולי אתה תסכים לחלום איתי
v'ulai ani kholemet b'hakits – v'ulai ata taskim lakhlom iti
也许我在做白日梦——也许你会同意和我一起做梦

אביגייל רוז, ואולי (Avigail Roz, V'ulai)


מרוה

מרווה (“鼠尾草”)單字 之短寫法


רוזמרין

迷迭香（Salvia rosmarinus, syn. Rosmarinus officinalis）


גיל

源自西閃米特語詞根 *g-y-l“高興”。对比阿拉伯語 جِيل (jīl，“代，輩”)。

gíl (romanization)
גִּילִים (indefinite plural)


השקה

與阿拉伯語 أَسْقَى (ʔasqā)同源。

hishká (romanization)
הושקה \ הֻשְׁקָה (passive)


כליה

对比阿拉伯語 كُلْيَة (kulya，“腎”)、كُلْوَة (kulwa，“腎”)。

kilyá (romanization)
כְּלָיוֹת (indefinite plural)
כִּלְיַת־
כִּלְיוֹת־

וְאֵת שְׁתֵּי הַכְּלָיֹת וְאֶת־הַחֵלֶב אֲשֶׁר עֲלֵהֶן אֲשֶׁר עַל־הַכְּסָלִים וְאֶת־הַיֹּתֶרֶת עַל־הַכָּבֵד עַל־הַכְּלָיֹת יְסִירֶנָּה׃

兩個腰子和腰子上的脂油，就是靠腰兩旁的脂油，並肝上的網子，和腰子一概取下。

ve-et shtei ha-klayót ve-et ha-ḥélev ashér 'aleihén ashér 'al ha-ksalím ve-et hayotéret 'al ha-kavéd 'al ha-klayót y'sirénnah.

בְּחָנֵנִי יְהוָה וְנַסֵּנִי צרופה [צָרְפָה] כִלְיוֹתַי וְלִבִּי׃

耶和華啊，求你察看我、試驗我、熬煉我的肺腑心腸。

B'ḥanéini, YHWH, v-nasséini; tzar'fá khliyotái v-libbí.


סטודנט

最终源自拉丁語 studens。
與俄語 студент (student)、波蘭語 student、羅馬尼亞語 student等同源。

studént (romanization)
סְטוּדֶנְטִים (indefinite plural)
סְטוּדֶנְט־
סְטוּדֶנְטֵי־
סְטוּדֶנְטִית (feminine)

中小學的學生稱作תלמיד (talmíd)。


ריחן

借自阿拉伯語 رَيْحَان (rayḥān)。