ספר

对比烏加里特語 𐎒𐎔𐎗 (spr /sapara/，“数，计；诵”)、𐎒𐎔𐎗 (spr，“数字”)、𐎎𐎒𐎔𐎗 (mspr，“诵读，故事，谈话”)、吉茲語 ሰፈረ (säfärä，“测量”)、阿姆哈拉語 ሰፈረ (säffärä，“测量，数”)。


ספר

סיפר單字 之短寫法。


הודה

הוֹדוּ לַיהוָה כִּי־טוֹב כִּי לְעוֹלָם חַסְדּוֹ׃

你們要稱謝耶和華，因他本為善。他的慈愛永遠長存。

hodú laYHVH ki-tóv kí l'olám khasdó.
hōḏū laYHWH kī-ṭōḇ kī ləʿōlām ḥasdō.

אֵלִי אַתָּה וְאוֹדֶךָּ אֱלֹהַי אֲרוֹמְמֶךָּ׃

你是我的神，我要稱謝你。你是我的神，我要尊崇你。

'elí 'atá v'odéka 'eloháy 'arom'méka.
ʾēlī ʾattā wəʾōḏékkā ʾĕlōhay ʾărōməmékkā.


חכם

对比阿拉伯語 حَكِيم (ḥakīm)、亞拉姆語 חַכִּים (ḥakkīm)。


צד

tsad (romanization)
לָצוּד
יָצוּד
צוּד (imperative)


גלגל

源自詞根 ג־ל־ג־ל 。

גילגל單字 之短寫法。


פתח

源自原始閃米特語 *pataḥ- (“打開”)。與阿卡德語 𒉿𒌅𒌑𒌝 (petûm)、阿拉伯語 فَتَحَ (fataḥa)同源。

patákh (romanization)
יִפְתַּח
פָּתוּחַ
נִפְתַּח (passive)

היא פתחה את הדלת.

באיזה שעה פותחים מחר?

פותחים חקירה.


פתח

פיתח單字 之短寫法。


סגר

sagár (romanization)
לסגור \ לִסְגֹּר
יסגור \ יִסְגֹּר
סָגוּר
נִסְגַּר (passive)

本詞在同一個意思上可以有兩種表達，一是“物體被關閉”（如“商店十點鐘關門”），二是“人關閉物體”（如“他們十點鐘關店”）。希伯來語中，סָגַר只用於後者（“סוגרים את החנות בשעה עשר”），前者則用其被動態נִסְגַּר (nisgár)（“החנות נסגרת בשעה עשר”）。


נעל

对比阿拉伯語 نَعْل (naʕl)、古典敘利亞語 ܢܥܠܐ (naʿlā)。

na'ál (romanization)
נָעוּל
נִנְעַל (passive)


רב

詞根
 ר־ב־ה
源自詞根ר־ב־ה (r-b-h)。


רב

源自詞根ר־י־ב \ ר־ב (r-y-b / r-b)。


רב

源自詞根ר־ב־ב (r-b-b)。


נאבק

可能與阿拉伯語 أَبَقَ (ʔabaqa，“逃跑”)有關。

וַיִּוָּתֵר יַעֲקֹב לְבַדּוֹ וַיֵּאָבֵק אִישׁ עִמּוֹ עַד עֲלוֹת הַשָּׁחַר׃

只剩下雅各一人；有一個人來和他摔跤，直到黎明。


ילדה

יָלַד (yalád) 的第三人稱陰性單數過去時（後綴變位）：（她/牠）生下，產下

בְּטֶרֶם תָּחִיל יָלָדָה


ילד

对比阿拉伯語 وَلَد (walad，“孩子，小孩”)、وَلَدَ (walada，“生下，產下”)、吉茲語 ወልድ (wäld，“孩子，小孩”)。

和大眾認知一樣，陽性形式罕用。


נולד

源自詞根 י־ל־ד 。

nolád (romanization)
ייוולד \ יִוָּלֵד
יָלַד

הִיא נוֹלְדָה בָּאָרֶץ.

她出生在[以色列]這片土地。


הלך

源自原始閃米特語 *halak-。

halákh (romanization)
לָלֶכֶת
הוֹלֵךְ (present)
יֵלֵךְ
לֵךְ (imperative)

(尤指步行著) 去，走，前往

הָלַכְתִּי לַחֲנוּת לִקְנוֹת כַּמָּה סְפָרִים חֲדָשִׁים.

halákhti lakhanút liknót káma s'farím khadashím.

מָה הוֹלֵךְ כָּאן?

被毀壞到無法再彌補的程度

הָלַךְ לִי הָאוֹטוֹ.


כמה

kamáh (romanization)
לכמוה \ לִכְמֹהַּ
כָּמֵהַּ (present)
יִכְמַהּ

אֱלֹהִים אֵלִי אַתָּה אֲשַׁחֲרֶךָּ צָמְאָה לְךָ נַפְשִׁי כָּמַהּ לְךָ בְשָׂרִי בְּאֶרֶץ־צִיָּה וְעָיֵף בְּלִי־מָיִם׃

神啊，你是我的神，我要切切的尋求你；在乾旱疲乏無水之地，我渴想你，我的心切慕你。

'elohím 'elí 'atá 'ashakharéka tsam'á l'khá nafshí kamáh l'khá v'sarí b'érets-tsiyá v'ayéf b'li-máyim.
ʾĕlōhīm ʾēlī ʾattā ʾăšaḥărékkā ṣāməʾā ləḵā nap̄šī kāmah ləḵā ḇəśārī bəʾéreṣ-ṣiyyā wəʿāyēp̄ bəlī-mā́yim.


לבש

源自詞根ל־ב־ש (l-b-sh)。

本詞專用於衣物；נעל (na'ál)用於鞋類；הרכיב (hirkív)用於眼鏡；有時也有用於襪子的גרב (garáv)。


שבעה

s'veá (romanization)
sav'á (romanization)

(שְׂבֵעָה, s'veá) שָׂבַע (savá) 的陰性單數現在時分詞和現在時。

(שָׂבְעָה, sav'á) שָׂבַע (savá) 的第三人稱陰性單數過去時（後綴變位）。


שבע

对比阿拉伯語 شَبِعَ (šabiʕa，“飽的；滿足的”)。

כָּל־הַדְּבָרִים יְגֵעִים, לֹא־יוּכַל אִישׁ לְדַבֵּר; לֹא־תִשְׂבַּע עַיִן לִרְאוֹת, וְלֹא־תִמָּלֵא אֹזֶן מִשְּׁמֹעַ.

萬事令人厭煩，人不能說盡；眼看，看不飽；耳聽，聽不足。


מחק

與阿拉伯語 مَحَقَ (maḥaqa)同源。


מזג

对比阿拉伯語 مَزَجَ (mazaja，“混合”)

שתי כוסות על השולחן והיא מוזגת ומוזגת, אותי גומרת

המלצר מזג לי יין.


שנא

與帝國亞拉姆語 שני（古典敘利亞語 ܣܢܐ、猶太巴比倫亞拉姆語 סני）有關。與阿拉伯語 شَنَأَ (šanaʔa)同源。


דיבר

对比烏加里特語 𐎄𐎁𐎗 (dbr，“說，說話”)。

dibér (romanization)
יְדַבֵּר
דובר \ דֻּבַּר (passive)

וַיִּחַר־אַף יְהוָה בְּמֹשֶׁה וַיֹּאמֶר הֲלֹא אַהֲרֹן אָחִיךָ הַלֵּוִי יָדַעְתִּי כִּי־דַבֵּר יְדַבֵּר הוּא וְגַם הִנֵּה־הוּא יֹצֵא לִקְרָאתֶךָ וְרָאֲךָ וְשָׂמַח בְּלִבּוֹ׃
vayikhar-'áf YHVH b'moshé vayómer haló 'aharón 'akhíkha haleví yadá'ti ki-dabér y'dabér hú v'gám hine-hú yotsé likratékha v'ra'akhá v'samákh b'libó.
wayyiḥar-ʾap̄ YHWH bəmōše wayyṓmer hălō ʾahărōn ʾāḥī́ḵā hallēwī yāḏáʿtī kī-ḏabbēr yəḏabbēr hū wəḡam hinnē-hū yōṣē liqrāṯéḵā wərāʾăḵā wəśāmaḥ bəlibbō.
耶和華向摩西發怒說，不是有你的哥哥利未人亞倫麼？我知道他是能言的，現在他出來迎接你，他一見你心裡就歡喜。

כשהתינוק מתחיל לדבר אביו מסיח עמו בלשון הקדש ומלמדו תורה

小孩開始學說話的時候，父親應對他講“聖言”，教他妥拉。

11世紀，辣什，“申命記 11:19”, in 妥拉評註:


ערל

וְכִי־תָבֹאוּ אֶל־הָאָרֶץ וּנְטַעְתֶּם כָּל־עֵץ מַאֲכָל וַעֲרַלְתֶּם עָרְלָתוֹ אֶת־פִּרְיוֹ שָׁלֹשׁ שָׁנִים יִהְיֶה לָכֶם עֲרֵלִים לֹא יֵאָכֵל׃

你們到了迦南地，栽種各樣結果子的樹木，就要以所結的果子如未受割禮的一樣；三年之久，你們要以這些果子，如未受割禮的，是不可吃的。

v'khi-tavó'u 'el-ha'árets un'ta'tém kol-'éts ma'akhál va'araltém 'orlató 'et-piryó shalósh shaním yihyé lakhém 'arelím ló ye'akhél.
wəḵī-ṯāḇṓʾū ʾel-hāʾā́reṣ ūnəṭaʿtem kol-ʿēṣ maʾăḵāl waʿăraltem ʿorlāṯō ʾeṯ-piryō šālōš šānīm yihye lāḵem ʿărēlīm lō yēʾāḵēl.


אכל

源自原始閃米特語 *ʔakal-。对比亞拉姆語 אֲכַל (ʾăḵal)、阿拉伯語 أَكَلَ (ʔakala)。

'akhál (romanization)
לאכול \ לֶאֱכֹל
יֹאכַל
אכול \ אֱכֹל (imperative)
אָכוּל
נֶאֱכַל (passive)

毀壞，造成持久的傷害；侵蝕


אוכל

請參閲主詞條的词源章節。

אָכַל ('akhál) 的陽性單數現在時分詞和現在時


אוכל

被侵蝕；被消耗；被吞噬；被毀壞

הַסְּנֶה בֹּעֵר בָּאֵשׁ וְהַסְּנֶה אֵינֶנּוּ אֻכָּל

荊棘被火燒著，卻沒有燒燬


שתה

对比亞拉姆語 אִשְׁתִּי (ʾištī)、吉茲語 ሰትየ (sätyä)。

shatá (romanization)
לִשְׁתּוֹת
יִשְׁתֶּה

וַיֵּשְׁתְּ מִן־הַיַּיִן וַיִּשְׁכָּר וַיִּתְגַּל בְּתוֹךְ אָהֳלֹה׃

他喝了園中的酒便醉了，在帳棚裡赤著身子。

הַשּׁוֹתֶה מַיִם לִצְמָאוֹ אוֹמֵר שֶׁהַכֹּל נִהְיָה בִּדְבָרוֹ.

正在喝水解渴的人说：“万物因他的话而生。”

וּבַל יֹאכְלוּן וְיִשׁתּוּן וְיַעֲשׂוּן מְלָאכָה בְּיוֹם הַכִּפּוּרִים.
並讓他們在贖罪日不吃不喝，也不做工。

922, Saʿadia Gaʾon, איגרת אל תלמידים במצרים בעניין הלוח

כמעט שהתרגלתי לשתות קפה לבד.

我幾乎已經習慣了獨自喝咖啡。

kim'át shehitragálti lishtót kafé l'vád.

2014年May19日，“כמעט שהתרגלתי (kim'at shehitragalti，“我幾乎已經習慣了”)”, 演出者 Rotem Cohen:

אם שותים, לא נוהגים.


בא

对比腓尼基語 𐤁𐤀 (bʾ)、阿拉伯語 بَاءَ (bāʔa，“回來，返回”)、吉茲語 ቦአ (boʾä，“進入”)。

用於表達渴望、衝動；或不想、不願意。

與ל־ (l-)搭配使用

בא לך לטייל קצת?

לא בא לי ללכת לים.

讓我們……，一起……吧；與動詞的第一人稱複數將來時形式搭配使用，組成勸勉/勸誘式。

בוא נדבר על זה מחר.

הַנְּפִלִים הָיוּ בָאָרֶץ בַּיָּמִים הָהֵם וְגַם אַחֲרֵי־כֵן אֲשֶׁר יָבֹאוּ בְּנֵי הָאֱלֹהִים אֶל־בְּנוֹת הָאָדָם וְיָלְדוּ לָהֶם הֵמָּה הַגִּבֹּרִים אֲשֶׁר מֵעוֹלָם אַנְשֵׁי הַשֵּׁם׃
han'filím hayú va'árets bayamím hahém v'gám 'akharei-khén 'ashér yavó'u b'néi ha'elohím 'el-b'nót ha'adám v'yal'dú lahém héma hagiborím 'ashér me'olám 'anshéi hashém.
hannəp̄īlīm hāyū ḇāʾā́reṣ bayyāmīm hāhēm wəḡam ʾaḥărē-ḵēn ʾăšer yāḇṓʾū bənē hāʾĕlōhīm ʾel-bənōṯ hāʾāḏām wəyāləḏū lāhem hḗmmā haggibbōrīm ʾăšer mēʿōlām ʾanəšē haššēm.
那時候有偉人在地上，後來神的兒子們，和人的女子們交合生子，那就是上古英武有名的人。

6:4：（聖經和合本翻譯）


קדם

來自原始閃米特語 *q-d-m (“先於，早於”)。对比阿拉伯語 قَدَمَ (qadama)、古典敘利亞語 ܩܕܡ。


קדם

קידם單字 之短寫法。


ברא

詞根
 ב־ר־א
源自詞根ב־ר־א (b-r-')。與阿拉伯語 بَرَأَ (baraʔa)同源。

וַיִּבְרָא אֱלֹהִים אֶת־הָאָדָם בְּצַלְמוֹ בְּצֶלֶם אֱלֹהִים בָּרָא אֹתוֹ זָכָר וּנְקֵבָה בָּרָא אֹתָם׃
Va-yivrá Elohím et ha-adám b-tsalmó, b-tsélem Elohím bará otóm, zakhár u-n'qevá bará otám.
神就照著自己的形像造人，乃是照著他的形像造男造女。

1:27：（聖經和合本翻譯）

עַל פֵּרוֹת הָאִילָן אוֹמֵר, בּוֹרֵא פְּרִי הָעֵץ, חוּץ מִן הַיַּיִן, שֶׁעַל הַיַּיִן אוֹמֵר בּוֹרֵא פְּרִי הַגָּפֶן. וְעַל פֵּרוֹת הָאָרֶץ אוֹמֵר בּוֹרֵא פְּרִי הָאֲדָמָה

在樹上果實說，「他創造樹木的果實。」但在藤蔓則不一樣，在藤蔓上的說，「他創造藤蔓的果實。」而在地面上果實說，「他創造大地的果實。」

'Al perót ha-ilán omér, boréi p'ri ha-'etz, ḥutz min ha-yáyin, she-'al ha-yáyin omér boréi p'ri ha-gáfen. V-'al perót ha-áretz omer, boréi p'ri ha-adamá.


ברא

詞根
 ב־ר־א
源自詞根ב־ר־א (b-r-')。


ברך

請參閲主詞條的词源章節。


ברך

請參閲主詞條的词源章節。


ברך

請參閲主詞條的词源章節。

בֹּאוּ נִשְׁתַּחֲוֶה וְנִכְרָעָה נִבְרְכָה לִפְנֵי יהוה עֹשֵׂנוּ
bóu nishtakhavé v'nikhraá nivr'khá lifné YHVH osénu
來阿，我們要屈身敬拜，在造我們的耶和華面前跪下。

詩篇95:6：（聖經和合本翻譯）

וַיִּבְרַךְ עַל בִּרְכָּיו


בן

אֲמָרַי הַאֲזִינָה יהוה בִּינָה הֲגִיגִי
'amaráy ha'azína YHWH bína hagigí
我的王我的神啊，求你垂聽我呼求的聲音。

詩篇5:2：（聖經和合本翻譯）


זונה

源自詞根 ז־נ־ה 。对比阿拉伯語 زِنًى (zinan)。

זָנָה 的陽性單數現在時分詞和現在時


זונה

源自詞根 ז־נ־ה 。对比阿拉伯語 زِنًى (zinan)。

זָנָה 的陰性單數現在時分詞和現在時


זנה

对比阿拉伯語 زَنَى (zanā，“私通”)。

וַיֵּשֶׁב יִשְׂרָאֵל בַּשִּׁטִּים וַיָּחֶל הָעָם לִזְנוֹת אֶל־בְּנוֹת מוֹאָב׃
以色列人住在什亭；百姓與摩押女子行起淫亂。

25:1：（聖經和合本翻譯）

וַתִּזְנֶה עָלָיו פִּילַגְשׁוֹ וַתֵּלֶךְ מֵאִתּוֹ אֶל־בֵּית אָבִיהָ אֶל־בֵּית לֶחֶם יְהוּדָה וַתְּהִי־שָׁם יָמִים אַרְבָּעָה חֳדָשִׁים׃
妾行淫離開丈夫，回猶大伯利恆，到了父家，在那裡住了四個月。

19:2：（聖經和合本翻譯）

וְהָיָה לָכֶם לְצִיצִת וּרְאִיתֶם אֹתוֹ וּזְכַרְתֶּם אֶת־כָּל־מִצְוֹת יְהוָה וַעֲשִׂיתֶם אֹתָם וְלֹא־תָתוּרוּ אַחֲרֵי לְבַבְכֶם וְאַחֲרֵי עֵינֵיכֶם אֲשֶׁר־אַתֶּם זֹנִים אַחֲרֵיהֶם׃
你們佩帶這繸子，好叫你們看見就記念遵行耶和華一切的命令，不隨從自己的心意、眼目，行邪淫，像你們素常一樣。

15:39：（聖經和合本翻譯）


גבר

源自原始西閃米特語 *gabr-；對比亞拉姆語 גַּבְרָא (gaḇrā，“男人”)。


גירש

对比烏加里特語 𐎂𐎗𐎌 (grš，“驅逐”)。

gerésh (romanization)
גורש \ גֹּרַשׁ (passive)


גנן

與阿拉伯語 جن (“覆蓋”)有關。

וְגַנּוֹתִי עַל־הָעִיר הַזֹּאת לְהוֹשִׁיעָהּ לְמַעֲנִי וּלְמַעַן דָּוִד עַבְדִּי׃
因我為自己的緣故，又為我僕人大衛的緣故，必保護拯救這城。

以賽亞書37:35：（聖經和合本翻譯）


דג

與烏加里特語 𐎄𐎂 (dg)有關，源頭不明。

דייג דג דג.


לחץ

lakháts (romanization)
נִלְחַץ (passive)

所有義項一般都與介詞על ('al)搭配使用。

點擊，按下 (按鈕或鏈接)

לחצתי על הקישור ולא קרה כלום.

我點擊了鏈接，但什麼也沒有發生。

לחץ כאן כדי להירשם או כאן כדי להיכנס.


רכב

與阿拉伯語 رَكِبَ (rakiba，“上船”)、烏加里特語 𐎗𐎋𐎁 (rkb，“騎，乘”)同源。


דקר

אדם לא עשוי מצמר גפן, דוקר לו בלב, הוא מדמם

אחייניתי צעקה כשאמא גות׳ל דוקרת את פלין.

當葛索媽媽要拿刀刺向費林的時候，我的姪女大叫起來。


גר

וַיְהִי בִּימֵי שְׁפֹט הַשֹּׁפְטִים וַיְהִי רָעָב בָּאָרֶץ וַיֵּלֶךְ אִישׁ מִבֵּית לֶחֶם יְהוּדָה לָגוּר בִּשְׂדֵי מוֹאָב הוּא וְאִשְׁתּוֹ וּשְׁנֵי בָנָיו׃
Va-yhí bi-yméi sh'fóṭ ha-shofṭím va-yhí ra'áv ba-árets va-yélekh ish mi-beit léḥem y'hudá lagúr bi-sdéi moáv hu v-ishtó u-shnei vanáv.
當士師秉政的時候，國中遭遇饑荒，在猶大伯利恆有一個人帶著妻子和兩個兒子往摩押地去寄居。

路得記1:1：（聖經和合本翻譯）

וְכִי אֶפְשָׁר לוֹ לָאָדָם לָגוּר בִּשְׁנֵי עוֹלָמִים

人有可能同時住在兩個世界嗎？

V-khi efshár lo la-adám lagúr bi-shnei olamím?


היה

本詞在現在時中常省略，這種情況下一般使用代詞（如הוא、יש、הינו）。

וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים יְהִי אוֹר וַיְהִי־אוֹר׃
vayómer 'elohím y'hí 'ór vay'hí-'ór.
神說，要有光，就有了光。

1:3：（聖經和合本翻譯）

連接名詞與修飾其的介詞短語或形容詞

וְהִתְהַלַּכְתִּי בְּתוֹכְכֶם וְהָיִיתִי לָכֶם לֵאלֹהִים וְאַתֶּם תִּהְיוּ־לִי לְעָם׃
v'hithalakhtí b'tokh'khém v'hayíti lakhém lelohím v'atém tihyú-lí l'ám.
我要在你們中間行走；我要作你們的神，你們要作我的子民。

26:12：（聖經和合本翻譯）

הבית היה אדום

נֵס גָּדוֹל הָיָה שָׁם.

תהא f פונקציה מקבוצת השלמים לקבוצת השלמים החיוביים.
設 f 為從整數集到正整數集的函數。

2011年，第52屆國際數學奧林匹亞，第5題：

יהא P#61;A#95;1A#95;2...A#95;k מצולע מישורי קמור.
設 P=A_1A_2...A_k 為平面內的凸多邊形。

2016年，第57屆國際數學奧林匹亞，第3題：

連接主語與其的職責、角色

אם יהיה לי


זקן

源自原始閃米特語 *ḏaḳan- (“鬍鬚”)。與阿卡德語 𒅾 (ziqnum)、阿拉伯語 ذَقَن (ḏaqan)同源。


כיסה

源自詞根 כ־ס־ה (k-s-_)

kisá (romanization)
לְכַסּוֹת
כוסה \ כֻּסָּה (passive)


כסה

源自詞根 כ־ס־ה (k-s-h)。與阿拉伯語 كَسَا (kasā，“覆蓋”)同源。


חיה

源自原始閃米特語 *ḥay(aw)- (“動物”)。與阿拉伯語 حَيَوَان (ḥayawān)、古典敘利亞語 ܚܝܘܬܐ (ḥaywəṯā)、烏加里特語 𐎈𐎆𐎉 (ḥwt)同源。

חי (khaya) 的陰性單數現在時分詞和現在時。


חיים

源自詞根ח־י־ה (ḥ-y-)。对比阿拉伯語 حَيَاة (ḥayāh)。

חי (khay) 的陽性複數現在時分詞和現在時。


חלב

源自原始閃米特語 *ḥalīb-。


שמש

請參閲主詞條的词源章節。

שימש單字 之短寫法。


צדק

源自詞根צ־ד־ק (TZ-d-q)。動詞變位類型為 pa'al。“木星”之義來自腓尼基神祇希迪克，其在羅馬神話中等價於朱庇特。因此這是對羅馬神祇之名的仿譯。

要表示說法、描述正確時，需使用נָכוֹן (nakhón)。


נגה

源自詞根נ־ג־הּ (n-g-h)。


שבת

可能來自阿卡德語 𒊭𒉺𒀜𒌈 (šapattum，“陰曆月的中間一日”)。

וַיְכַל אֱלֹהִים בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה וַיִּשְׁבֹּת בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מִכָּל־מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה׃ וַיְבָרֶךְ אֱלֹהִים אֶת־יוֹם הַשְּׁבִיעִי וַיְקַדֵּשׁ אֹתוֹ כִּי בוֹ שָׁבַת מִכָּל־מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר־בָּרָא אֱלֹהִים לַעֲשׂוֹת׃
vay'khál 'elohím bayóm hash'vi'í m'lakhtó 'ashér 'asá vayishbót bayóm hash'vi'í mikol-m'lakhtó 'ashér 'asá. vay'várekh 'elohím 'et-yóm hash'vi'í vay'kadésh 'otó kí vó shavát mikol-m'lakhtó 'asher-bará 'elohím la'asót.
wayəḵal ʾĕlōhīm bayyōm haššəḇīʿī məlaḵtō ʾăšer ʿāśā wayyišbōṯ bayyōm haššəḇīʿī mikkol-məlaḵtō ʾăšer ʿāśā. wayəḇā́reḵ ʾĕlōhīm ʾeṯ-yōm haššəḇīʿī wayəqaddēš ʾōṯō kī ḇō šāḇaṯ mikkol-məlaḵtō ʾăšer-bārā ʾĕlōhīm laʿăśōṯ.
到第七日，神造物的工已經完畢，就在第七日歇了他一切的工，安息了。神賜福給第七日，定為聖日，因為在這日神歇了他一切創造的工，就安息了。

2:2-3：（聖經和合本翻譯）


שבת

יָשַׁב (yasháv) 的結構態不定式或動名詞


טבע

源自詞根 ט־ב־ע 。对比阿拉伯語 طَبْع (ṭabʕ，“自然”)、海灣阿拉伯語 طبع (ṭibaʕ，“溺水”)。


כתב

源自詞根כ־ת־ב (k-t-b)，源自原始西閃米特語 *katab-；對比阿拉伯語 كَتَبَ (kataba，“寫”)、كِتَاب (kitāb，“書”)。

katáv (romanization)
יכתוב \ יִכְתֹּב
כָּתוּב
נִכְתַּב (passive)


ישן

yashán (romanization)
לישון \ לִישֹׁן
יָשֵׁן (present)
יִישַׁן
יְשַׁן (imperative)


ירק

源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。


ירק

וְנִגְּשָׁה יְבִמְתּוֹ אֵלָיו לְעֵינֵי הַזְּקֵנִים וְחָלְצָה נַעֲלוֹ מֵעַל רַגְלוֹ וְיָרְקָה בְּפָנָיו וְעָנְתָה וְאָמְרָה כָּכָה יֵעָשֶׂה לָאִישׁ אֲשֶׁר לֹא יִבְנֶה אֶת בֵּית אָחִיו׃
他哥哥的妻就要當著長老到那人的跟前，脫了他的鞋，吐唾沫在他臉上，說，凡不為哥哥建立家室的，都要這樣待他。

25:9：（聖經和合本翻譯）


כאב

对比亞拉姆語 כֵּאבָא/כֵּיבָא (kēḇā)、阿拉伯語 كَئِبَ (kaʔiba，“傷心，憂鬱”)、馬爾他語 kiebi (“悲哀，傷心，憂鬱”)。


לבן

源自原始西閃米特語 *laban-。與阿拉伯語 لَبَن (laban，“milk”)、烏加里特語 𐎍𐎁𐎐 (lbn)、腓尼基語 𐤋𐤁𐤍 (lbn)同源。


שפך

與阿拉伯語 سَفَك (safak，“灑，使流出”)。

shafákh (romanization)
נִשְׁפַּךְ (passive)

潑，灑 (液體、粉末等)

הוא שפך לי את הקפה על המחשב.

他把咖啡灑到了我的電腦上。

hu shafákh li et hakafé ‘al ha-machshév.

שפכתי את המים המלוכלכים לכיור.

shafákhti et ha-máyim ha-melukhlakhím le-kiyór.


גמר

與阿卡德語 𒂵𒈠𒀸 (gamārum，“使結束，完成”)同源。

gamár (romanization)
גָּמוּר
נִגְמַר (passive)

גִּמְרִי אֵת הָאֹכֶל בַּצַּלַחַת שֶׁלָּךְ!


לן

对比烏加里特語 𐎍𐎐 (ln /lâna/)，其曾有一次寫作𐎊𐎍𐎐 (yln)。


מדבר

דיבר (dibér) 的陽性單數現在時分詞和現在時。


מדבר

מדובר單字 之短寫法。


מות

מֵת (mét) 的陽性單數命令式。

מֵת (mét) 的不定構建態或動名詞。

מֵת (mét) 的不定絕對態。


מת

源自原始閃米特語 *mawut-。與阿拉伯語 مَاتَ (māta)、吉茲語 ሞተ (motä)、埃及語 mwt、阿卡德語 𒈪𒌈 (mītum)同源。

מת (met) 的陽性單數現在時分詞和現在時。

אֲנִי מֵת עַל שׁוֹקוֹלָד


מטה

הִטָּה (hitá) 的陽性單數現在時分詞和現在時。

מַטֶּה מִשְׁפַּט גֵּר יָתוֹם וְאַלְמָנָה

向寄居的，和孤兒寡婦，屈枉正直的


בעט

後接בְּ־ (b'-)。


מכה

הִכָּה (hiká) 的陽性單數現在時

אִישׁ מִצְרִי מַכֶּה אִישׁ עִבְרִי
ish mitsrí maké ish ivrí
一個埃及人打希伯來人

出埃及記2:11：（聖經和合本翻譯）


מכה

הִכָּה (hiká) 的陰性單數現在時


מכה

הִכָּה (hiká) 的陽性單數現在時

וְאֵלּוּ שֶׁכּוֹפִין אוֹתוֹ לְהוֹצִיא, מֻכֵּה שְׁחִין, וּבַעַל פּוֹלִיפּוֹס, וְהַמְקַמֵּץ, וְהַמְצָרֵף נְחֹשֶׁת, וְהַבֻּרְסִי, בֵּין שֶׁהָיוּ בָם עַד שֶׁלֹּא נִשְּׂאוּ וּבֵין מִשֶּׁנִּשְּׂאוּ נוֹלָדוּ

而這些是被迫離婚的人：長了疔瘡的人、長了息肉的人、拾糞者、銅匠和鞣皮工，無論他們的這些特徵是在結婚前還是結婚後到他們身上來的。

V-élu she-kofín otó l'hotzí, muká sh'chin, u-vá'al pólipos, v-ha-m'kaméts, v-ha-m'tsaréf n'chóshet, v-ha-bursí, ben she-hayú vam ad she-lo nis'ú u-vein mi-she-nis'ú noladó.


הכה

hiká (romanization)
הוכה \ הֻכָּה (passive)

וַיהוה הִכָּה כָל־בְּכוֹר בְּאֶרֶץ מִצְרַיִם
vaYHVH hiká chol-b'chór b'érets mitsráyim
耶和華把埃及地所有的長子 […] 盡都殺了

12:29：（聖經和合本翻譯）

וַיַּכֵּהוּ הָאִישׁ הַכֵּה וּפָצֹעַ
vayakéhu haísh haké ufatsóa
那人就打他，將他打傷

列王紀上20:37：（聖經和合本翻譯）

הַכֵּה בְכַפְּךָ וּרְקַע בְּרַגְלְךָ וֶאֱמָר־אָח
haké v'chap'chá urká b'ragl'chá veemor-ách
你當拍手頓足，說，哀哉

以西結書6:11：（聖經和合本翻譯）


מספר

源自詞根 מ־ס־פ־ר־ (m-s-p-r)，變位類型為 pi'él。

המפקד מספר את החיילים ביחידה.

指挥官给部队中的士兵编号。

ham'fakéd mispér et hakhayalím bay'khidá.


מספר

源自詞根 מ־ס־פ־ר־ (m-s-p-r)，變位類型為 pu'ál。

מוספר單字 之短寫法：מִסְפֵּר (mispér) 的被动形

החיילים ביחידה מוספרו.

部队中的士兵被分配了编号。


מספר

源自動詞סיפר \ סִפֵּר (sipér)。

סיפר (sipér) 的陽性單數現在時分詞和現在時


סיפר

源自詞根 ס־פ־ר־ (s-p-r)，變位類型為 pi'él。


מלך

繼承自原始閃米特語 *malk-。與亞拉姆語 מַלְכָּא (malkā，“國王”)、阿拉伯語 مَلِك (malik，“國王”)、阿卡德語 𒂷𒆪 (malku，“王子”)同源。


מראה

(מַרְאֶה, mar'é) הֶרְאָה (her'á) 的陽性單數現在時分詞和現在時

(מַרְאָה, mar'á) הֶרְאָה (her'á) 的陰性單數現在時分詞和現在時


ראי

ראה (raá) 的陰性單數命令式


הראה

源自詞根 ר־א־ה 。

her'á (romanization)
לְהַרְאוֹת
מַרְאֶה (present)
יַרְאֶה
הוראה \ הֻרְאָה (passive)

וַיֹּאמֶר יְהוָה אֶל־אַבְרָם לֶךְ־לְךָ מֵאַרְצְךָ וּמִמּוֹלַדְתְּךָ וּמִבֵּית אָבִיךָ אֶל־הָאָרֶץ אֲשֶׁר אַרְאֶךָּ׃
vayómer YHVH 'el-'avrám lekh-l'khá me'arts'khá umimoladt'khá umibéit 'avíkha 'el-ha'árets 'ashér 'ar'éka.
wayyṓmer YHWH ʾel-ʾaḇrām leḵ-ləḵā mēʾarṣəḵā ūmimmōlaḏtəḵā ūmibbēṯ ʾāḇī́ḵā ʾel-hāʾā́reṣ ʾăšer ʾarʾékkā.
耶和華對亞伯蘭說，你要離開本地、本族、父家，往我所要指示你的地去。

12:1：（聖經和合本翻譯）


נביא

參見הֵבִיא (heví)。

הֵבִיא (heví) 的第一人稱複數將來時（前綴變位）。


נהר

源自原始閃米特語 *nahar- (“河”)。與阿卡德語 𒀀𒇉 (nārum)、阿拉伯語 نَهْر (nahr)同源。


נהר

对比亞拉姆語 נהורא、ܢܘܗܪܐ (nuhrā)、阿拉伯語 نَهَار (nahār)。


נורה

ירה (yará)的被動形，源自詞根 י־ר־ה־ (y-r-_)。

נורה למוות

(נוֹרֶה, noré) נורה (norá) 的陽性單數現在時分詞和現在時。


צור

צָר (tsár) 的陽性單數命令式


האיר

源自詞根 א־ו־ר־ ('-w-r)。

he'ír (romanization)
לְהָאִיר
מֵאִיר (present)
יָאִיר
הָאֵר (imperative)
הוּאַר (passive)


בקר

ביקר單字 之短寫法。


ביקר

bikér (romanization)
בוקר \ בֻּקַּר (passive)


עקב

與阿拉伯語 عاقب (“守衛；跟隨”)有關。


עצם

源自原始閃米特語 *ʕaṯ̣m-。

עצמתי עיני אטמתי ליבי

我闭上了眼睛，也关闭了我的心


עצם

源自原始閃米特語 *ʕaṯ̣m-。


ערב

(時間) 消逝；(時間段) 結束


פחד

在現代口語中，過去式以外的時態常被同義詞פיחד \ פִּחֵד (pikhéd)所取代。

害怕，恐懼（+ מ־ (mi-)）

את לא פוחדת כמו שאני פוחד לאבד אותך אותנו לאבד

你不像我害怕失去你那样，害怕失去我们


פחד

פיחד單字 之短寫法。


פלפל

源自波斯語 پلپل (pelpel)。

פילפל單字 之短寫法


פלפל

פילפל單字 之短寫法


פרה

对比腓尼基語 𐤐𐤓 (pr)、亞拉姆語 פְּרָא/ܦ݁ܪܰܐ、פּרי/ܦ݁ܪܝ、埃及語 pr:r-D54 (prj，“出來，出現”)。


פרו

源自詞根 פ־ר־ה ，變位類型為 pa'al。

פָּרָה (pará) 的第三人稱複數過去時（後綴變位）


פרו

源自詞根 פ־ר־ה ，變位類型為 pa'al。

פָּרָה (pará) 的陽性複數命令式


פרח

與阿拉伯語 فَرْخ (farḵ，“雛鳥，嫩芽”)、馬爾他語 ferħ (“雛鳥”)、亞拉姆語 פְּרַח、ܦܪܰܚ (pəraḥ，“飛”)、吉茲語 ፈርኅ (färḫ，“雛鳥”)、ፈርኀ (färḫä，“發芽，萌芽”)同源。


עוף

עָף (af) 的陽性單數命令式


טס

飛行 （亦指通過其他手段，如飛機）


צלב

对比阿拉伯語 صَلَبَ (ṣalaba)。


חל

與阿拉伯語 حَلَّ (ḥalla)同源。


קנה

源自詞根ק־נ־ה (k-n-h，組成與購買、獲得、俘獲等有關的詞彙)。

kaná (romanization)
לִקְנוֹת
נִקְנָה (passive)

קניתי אתמול פיצה

וַיִּקְנֵהוּ פּוֹטִיפַר סְרִיס פַּרְעֹה שַׂר הַטַּבָּחִים, אִישׁ מִצְרִי, מִיַּד הַיִּשְׁמְעֵאלִים, אֲשֶׁר הוֹרִדֻהוּ שָׁמָּה
約瑟被帶下埃及去；有一個埃及人是法老的內臣、護衛長波提乏，從那些帶下他來的以實瑪利人手下買了他去。

創世紀39:1：（聖經和合本翻譯）

היו מתקשרים אלי כמה שעות או לפעמים יום יומיים אחרי שהבנות הגיעו, ומבקשים שאני אגיע לדירה הזאת ואבחר את הבחורות שאני רוצה לקנות.

他们会在女孩们到达几个小时，有时也可能是一两天后给我打电话，要求我来这间公寓挑选我想买的女孩。

2017年August15日，שרון שפורר，“"קניתי מהם בחורות במחיר 5000-7000 דולר, תלוי איך שנראית הבחורה". עדותו של סוחר הנשים”, in HaMakom HaKi Kham:

יְהוֹשֻׁעַ בֶּן פְּרַחְיָה אוֹמֵר, עֲשֵׂה לְךָ רַב, וּקְנֵה לְךָ חָבֵר, וֶהֱוֵי דָן אֶת כָּל הָאָדָם לְכַף זְכוּת:

約書亞·本·佩拉奇亞過去常說：为自己指定一位老师，为自己找一个同伴，让每个人都从疑惑中获益。

וַֽיְבָרְכֵ֖הוּ וַיֹּאמַ֑ר בָּר֤וּךְ אַבְרָם֙ לְאֵ֣ל עֶלְיֹ֔ון קֹנֵ֖ה שָׁמַ֥יִם וָאָֽרֶץ׃
他為亞伯蘭祝福，說，願天地的主、至高的神，賜福與亞伯蘭；

創世紀14:19：（聖經和合本翻譯）

אני לא קונה את הסיפור.


שומר

源自詞根 שׁ־מ־ר 。


שומר

源自詞根 שׁ־מ־ר 。

שָׁמַר 的陽性單數現在時


שמר

shamár (romanization)
נִשְׁמַר (passive)


שמרטף

源自詞源1，經由詞根ש־מ־ר־ט־ף (sh-m-r-t-p)。


שמרטף

源自詞源1，經由詞根ש־מ־ר־ט־ף (sh-m-r-t-p)。

שמורטף單字 之短寫法。


פשט

pashát (romanization)
נִפְשַׁט (passive)

פשט בעל הבית את ידו לחוץ ונתן לתוך ידו של עני, או שנטל מתוכה והבניס, בעל הבית חיב והעני פטור

[如果]屋主伸手到外面，把東西遞到窮人的手上，或者從[窮人的手上]拿東西到屋裡，那麼屋主是有責的，而窮人則無需擔責。

pashat ba'al habayit yado lakhuts v'natan l'tokh yado shel ani, o shenatal mitokha v'hikhnis, ba'al habayit khayav v'he'ani patur.


פעם

对比烏加里特語 𐎔𐎓𐎐 (pʿn，“腳”)、𐎔𐎀𐎎𐎚 (pảmt，“次”)，可能是出自同一來源，但發音不同的詞。


פעם

פיעם單字 之短寫法。


רעב

與阿拉伯語 رَغِبَ (raḡiba，“渴望”)有關。


שאל

对比阿拉伯語 سَأَلَ (saʔala)、吉茲語 ሰአለ (säʾälä)。

sha'ál (romanization)
יִשְׁאַל
שָׁאוּל
נִשְׁאַל (passive)

(詢問)： 希伯來語的שָׁאַל並不經常用於表示“要求”，該義項一般用ביקש \ בִּקֵּשׁ (bikésh)。

(借走)： 希伯來語的שָׁאַל並不用於歸還原物的出借物品，如金錢（因為歸還的是等值的金錢，而非原本的貨幣）；參見הלווה \ הִלְוָה (hilvá)。


שבה

與吉茲語 ፄወወ (ṣ́ewäwä)、阿拉伯語 سَبَى (sabā)、古典敘利亞語 ܫܒܳܐ同源。

shavá (romanization)
שָׁבוּי
נִשְׁבָּה (passive)

וְאֶת נְשֵׁיהֶם שָׁבוּ
v'ét n'shehém shavú
又把他們 […] 婦女 […] 都擄掠去了。

34:29：（聖經和合本翻譯）


שבה

יָשַׁב (yasháv) 的第二人稱陽性單數coho（前綴變位）。

שְׁבָה עִמָּדִי


שבה

(שָׁבָה, sháva) שָׁב (sháv) 的第三人稱陰性單數過去時（後綴變位）。

שָׁבָה יְבִמְתֵּךְ אֶל עַמָּהּ

(שָׁבָה, shavá) שָׁב (sháv) 的陰性單數現在時分詞和現在時。

בָּעֶרֶב הִיא בָאָה וּבַבֹּקֶר הִיא שָׁבָה


שכן

與阿拉伯語 سَكَنَ (sakana，“居住”)同源。

shakhán (romanization)
לשכון \ לִשְׁכֹּן
ישכון \ יִשְׁכֹּן

כִּי־מֵרֹאשׁ צֻרִים אֶרְאֶנּוּ וּמִגְּבָעוֹת אֲשׁוּרֶנּוּ הֶן־עָם לְבָדָד יִשְׁכֹּן וּבַגּוֹיִם לֹא יִתְחַשָּׁב׃
ki-merósh tsurím 'er'énu umig'va'ót 'ashurénu hen-'ám l'vadád yishkón uvagoyím ló yitkhasháv.
kī-mērōš ṣūrīm ʾerʾénnū ūmiggəḇāʿōṯ ʾăšūrénnū hen-ʿām ləḇāḏāḏ yiškōn ūḇaggōyīm lō yiṯḥaššāḇ.
我從高峰看他，從小山望他，這是獨居的民，不列在萬民中。

23:9：（聖經和合本翻譯）


שמן

源自原始閃米特語 *šamn-。


שעה

יִשְׁעוּ וְאֵין מֹשִׁיעַ אֶל־יְהוָה וְלֹא עָנָֽם׃
他們仰望，卻無人拯救，就是呼求耶和華，他也不應允。

撒母耳記下22:42：（聖經和合本翻譯）

וְאֶל־קַיִן וְאֶל־מִנְחָתֹו לֹא שָׁעָה[…]
只是看不中該隱和他的供物 […]

創世紀4:5：（聖經和合本翻譯）


שער

與亞拉姆語 תַּרְעָא (tarʿā)有關（經過換位）。


שם

对比吉茲語 ሤመ (śemä，“指定；放”)。

打開 (音樂、電視、收音機等)

穿上，穿戴 (服裝、鞋子等)


משתמש

השתמש (hishtamésh) 的陽性單數現在時分詞和現在時。


השתמש

與介詞ב־ (b'-)搭配使用。

באיזו שיטה אתה משתמש?

אסור להשתמש במעלית במקרה של שרפה.

發生火災時，禁止使用電梯。


שם לב

字面意思是「把心臟放在」。

留意到；與לְ־ (l'-)搭配使用。

אף אחד לא שם לב לשגיאה.

關注，注意；與לְ־ (l'-)搭配使用。


עט

עַיִט (“鷹”) 的逆構詞，出自撒母耳記上14:32： וַיַּעַט הָעָם אֶל הַשָּׁלָל וַיִּקְחוּ צֹאן וּבָקָר (“就急忙將所奪的牛羊和牛犢，宰於地上，肉還帶血就吃了”)。詞根不明。

הוא עט על האוכל.


הפעיל

hif'íl (romanization)
הופעל \ הֻפְעַל (passive)


התפלל

ה. אני מאמין באמונה שלמה שהבורא יתברך שמו לו לבדו ראוי להתפלל ואין ראוי להתפלל לזולתו.

我主。我完全相信造物主，赞美归于他的圣名，只有他值得祈祷，而不值得向别人祈祷。


קראן

קָרָא (kara) 的第二人稱陰性複數命令式

לָמָּה זֶּה עֲזַבְתֶּן אֶת הָאִישׁ קִרְאֶן לוֹ וְיֹאכַל לָחֶם
lámo ze azavtén et haísh kir'én lo v'yóchal láchem
你們為甚麼撇下他呢，你們去請他來吃飯。

2:20：（聖經和合本翻譯）


קרא

qaráʾ (romanization)
לקרוא \ לִקְרֹא
יִקְרָא
נִקְרָא (passive)

אני לא צריך חברים שלא קוראים ספרים.

aní lo tsaríkh khaverím sheló kor'ím sfarím.

איך קוראים לך?

אבא שלי קורא לי כל פעם שיש בעיות עם המחשב שלו.

只要電腦一出問題，我爸就會叫我過去。

ába shelí koré li kol pá'am she-yesh b'ayót im ha-makhshév sheló.

התרנגול קורא עם שחר.


קרה

源自詞根 ק־ר־ה (q-r-h)。


גזר

gazár (romanization)
גָּזוּר
נִגְזַר (passive)


חלם

对比阿拉伯語 حَلَمَ (ḥalama)。

ואולי אני חולמת בהקיץ – ואולי אתה תסכים לחלום איתי
v'ulai ani kholemet b'hakits – v'ulai ata taskim lakhlom iti
也许我在做白日梦——也许你会同意和我一起做梦

אביגייל רוז, ואולי (Avigail Roz, V'ulai)


השקה

與阿拉伯語 أَسْقَى (ʔasqā)同源。

hishká (romanization)
הושקה \ הֻשְׁקָה (passive)