שטן

源自一个与敌对或谴责之意有关的词干。对比阿拉伯語 شَيْطَان (šayṭān)、亞拉姆語 סָטָנָא、吉茲語 ሰይጣን (säyṭan)和古典敘利亞語 ܣܛܢܐ (sāṭānā)。

śāṭān (romanization)
שְׂטָנִים (indefinite plural)


אבץ

由艾利澤·本-耶胡達造出，基于亞拉姆語 אבצא (“锡”)和阿拉伯語 بَيَّضَ (bayyaḍa, “给...镀锡”)，他认为希伯来语已经有בְּדִיל (b'dil, “锡”)一词，因此此词根可用于其他金属。


אבעבועה

'ava'bu'a (romanization)
אֲבַעְבּוּעוֹת (indefinite plural)
אֲבַעְבּוּעַת־
אֲבַעְבּוּעוֹת־


מסיבת עיתונאים

源自מסיבת (m'sibát-, “...的聚会”) + עיתונאים (itona'ím, “记者”)，而字面意思为“记者聚会”。

m'sibát-itona'ím (romanization)
מסיבות עיתונאים \ מְסִבוֹת עִתּוֹנָאִים (indefinite plural)
מסיבת עיתונאי־
מסיבות עיתונאי־

ראש הממשלה קיים מסיבת עיתונאים.

首相举行了一场新闻发布会。


אבק

avák (romanization)
אֲבָקִים (indefinite plural)
אֲבַק־

יִתֵּן יְהוָה אֶת־מְטַר אַרְצְךָ אָבָק וְעָפָר מִן־הַשָּׁמַיִם יֵרֵד עָלֶיךָ עַד הִשָּׁמְדָךְ׃

The LORD will turn the rain of your country into dust and powder; it will come down from the skies until you are destroyed.


אבק

היה יכול להעביר הציצית מן הטלית דרך האבק אחר עשייתן
（請為本引文添加中文翻譯）


לויתן

לִוְיָה (livyá, “花环，花圈”) + -תָּן (-tan, 施事格后缀)构成复合词，意为“扭曲之物”。

livyatán (romanization)
לווייתנים \ לִוְיָתָנִים (indefinite plural)

לווייתן單字 之短寫法


לווייתן

可能是由לִוְיָה (livyá, “花圈，花环”) + -תָּן (-tan, 施事格后缀)构成的复合词，意为“扭曲之物”。无论如何，很可能与词干希伯來語 לוה (“转，扭”)有关。亦可能与烏加里特語 𐎍𐎚𐎐 (ltn)有关。


ליתיום

最终源自新拉丁語 lithium。


אני

源自原始閃米特語 *ʔanāku，源自原始亞非語 *ˀanāku。與亞拉姆語 אֲנָא (ʾănā)、阿拉伯語 أَنَا (ʔanā)同源。


אבן הראשה

éven haroshá (romanization)
אַבְנֵי הָראשָׁה (indefinite plural)


אבן יקרה

éven y'kará (romanization)
אֲבָנִים יְקָרוׄת (indefinite plural)


פלואור

源自德語 Fluor (“氟”)。


אבן משחזת

éven mashkhézet (romanization)
אַבְנֵי מַשְׁחֶזֶת (indefinite plural)


אורניום

源自英語 uranium及其他語言中的同源詞。


בול עץ

בּוּל (bul) + עֵץ ('éts, “樹，木頭”)


מגנזיום

源自新拉丁語 magnēsium，源自Magnēsia (“马格尼西亚”, 色薩利一地區名) + -ium。


בול

búl (romanization)
בּוּלִים (indefinite plural)
בּוּל־


פחם

对比阿拉伯語 فَحْم (faḥm)。

pekhám (romanization)
פֶּחָמִים (indefinite plural)


אבנן

詞根
 א־ב־ן
源自אֶבֶן (éven, “石頭”) + ־ן (-n)。


כספית

詞根
 כ־ס־ף
כֶּסֶף (kesef) + ־ית (ít)


חנקן

詞根
 ח־נ־ק
由艾利澤·本-耶胡達造出，最初作*אב־חנק，後來由 Yechiel Michal Pinkes 修改為現行寫法。其名稱來源於氮氣能使火熄滅，也就是使其不燃燒的現象；因此本詞可能是仿譯自其他語言，如法語 azote。


פחמן

源自פֶּחָם (pekhám, “煤炭”) + ־ן (-n)。

pakhmán (romanization)
פַּחְמָנִים (indefinite plural)
פַּחְמַן־


תפוח עץ

tapúach étz (romanization)
תַּפּוּחֵי עֵץ (indefinite plural)


מתכת

matékhet (romanization)
מַתָּכוֹת (indefinite plural)
מַתֶּכֶת־
מַתְּכוֹת־


שנבוב

שֵׁן (shén, “牙齒”) + אַבּוּב (abúv, “管道”)組成的混成詞。


כסף

詞根
 כ־ס־ף
对比阿卡德語 kaspum。

késef (romanization)
כְּסָפִים (indefinite plural)
כֶּסֶף־
כַּסְפֵּי־


תפוז

תַּפּוּחַ (tapúakh, “蘋果”) + זָהָב (zahav, “金”)組成的混成詞。由辭書學家艾薩克·阿維內里造出。

tapúz (romanization)
תַּפּוּזִים (indefinite plural)
תַּפּוּזֵי־


קומה

komá (romanization)
קוֹמוֹת (indefinite plural)
קוֹמַת־


גלגל שנים

גלגל שיניים單字 之短寫法。


חמצן

詞根
 ח־מ־ץ
源自ח־מ־ץ (kh-m-ts, 組成與酸有關的詞) + ־ן (-n)，仿譯自法語 oxygène，源自古希臘語 ὀξύς (oxús, “尖的；酸性的”) + γένος (génos, “誕生，產生”)。


מי

מַיִם (máyim) 的複數結構態變形。


פז

paz (romanization)
פַּזִּים (indefinite plural)
פַּז־

שׁוֹקָיו עַמּוּדֵי שֵׁשׁ מְיֻסָּדִים עַל־אַדְנֵי־פָז מַרְאֵהוּ כַּלְּבָנוֹן בָּחוּר כָּאֲרָזִים׃

他的腿好像白玉石柱，安在精金座上；他的形狀如利巴嫩，且佳美如香柏樹。

Shoqáv ʿammúdei shesh, m'yussadím ʿal ádnei paz; mar'éhu ka-Lvanón, baḥúr ka-arazím.


משחת שיניים

mishchát shináyim (romanization)
מִשְׁחוֹת שִׁנַּיִם (indefinite plural)


בלשנות

בַּלְשָׁן (balshán) + ־וּת (-út)


שן בינה

源自שֵׁן f (shén, “牙齒”) + בִּינָה f (biná, “智慧；理解”)。

shen biná (romanization)
שיני בינה \ שִׁנֵּי בִּינָה (indefinite plural)


חרוץ

וַתִּבֶן צֹר מָצוֹר לָהּ וַתִּצְבָּר־כֶּסֶף כֶּעָפָר וְחָרוּץ כְּטִיט חוּצוֹת׃

推羅為自己修築保障，積蓄銀子如塵沙，堆起精金如街上的泥土。

Va-tíven Tsor matsór lah; va-titsbor késef ke-ʿafar v-ḥarutz k'ṭiṭ ḥutsot.


גלגל הצלה

源自גַּלְגַּל m (galgál) + הַצָּלָה f (hatsalá)。

galgál hatsalá (romanization)
גַּלְגַּלֵי הַצָּלָה (indefinite plural)


בצר

源自詞根 בצר（BṢR），意為“強化的；防禦的”。

וְשִׁית־עַל־עָפָר בָּצֶר וּכְצוּר נְחָלִים אוֹפִיר׃

要將你的珍寶丟在塵土裡，將俄斐的黃金丟在溪河石頭之間。

V-shit ʿal ʿafár bátser u-kh-tsur n'ḥalím ofir.


שפת תכנות

s'fat tikh'nut (romanization)
שְׂפוֹת תִּכְנוּת (indefinite plural)


כתום

詞根
 כ־ת־ם
源自詞根 כ־ת־ם。


דיונון

源自דיו (“墨水”) + נון (“魚”)。

dyonún (romanization)
דיוֹנוּנִים (indefinite plural)


מושט

源自阿拉伯語 مُشْط (mušṭ, 字面意思是“梳子”)，指其尾部的形狀。

musht (romanization)
מוּשְׁטִים (indefinite plural)


מטבע לשון

matbea' lashon (romanization)
מַטְבְּעוֹת לָשׁוֹן (indefinite plural)


אמריציום

ה„שעון“ תוכנן והוכן במחלקה להנדפסה גרעינית בטכניון ומכיל שלושה חומרים רדיואקטיביים השונים בקצב ההתפרקות שלהם: הראשון אמריציום־241, המתפרק ומתמעט למחצית הכמות לאחר 458 שנה; השני — פחמן המתמעט למחצית הכמות כעבור 5,680 שנה; והשלישי — ניאוביום־94 המתמעט למחצית כמותו לאחר 20,000 שנה.

这个“时钟”是由以色列理工学院核工程系设计和制造的，包含三种具有不同衰变率的放射性材料：第一种——镅-241，半衰期为458年；第二种——碳，半衰期为5680年；第三种——铌-94，半衰期为2万年。

1980年June23日, “שעון גרעיני“ הוטמן באבן־הפינה למכון קנדה להנדסה גרעינית בטכניון„ [加拿大核工程研究所的基石上刻有以色列理工学院所造的“核钟”]”, 出自 Davar:


מימן

詞根
 מ־י־ם
源自詞根 מ־י־ם (m-y-m)，主要與מים (máyim, “水”)有關。

meimán (romanization)
מֵימָנִים (indefinite plural)


שפמנון

詞根
 שׂ־פ־ם
שפם (safám, “鬍子”) + נון (nun, “魚”)組成的混成詞。


נערה

对比烏加里特語 𐎐𐎓𐎗𐎚 (nʿrt, “女僕”)。

na'ará (romanization)
נערות (indefinite plural)
נער (masculine)

處於“過渡年齡”（一般指12-13歲）的女孩，能行成人禮，但不能結婚

17歲以下的女孩，不能結婚


שפם

safám (romanization)
שְׂפָמִים (indefinite plural)
שְׂפָמוֹת (indefinite plural)
שְׂפַם־


חנות

借自亞拉姆語 חָנוּתָא (ḥānūṯā)。

כִּי בָא יִרְמְיָהוּ אֶל־בֵּית הַבּוֹר, וְאֶל־הַחֲנֻיּוֹת; וַיֵּשֶׁב־שָׁם יִרְמְיָהוּ, יָמִים רַבִּים.

耶利米來到獄中，進入牢房，在那裡囚了多日。

ki va yirməyáhu el-bēt habbór, vəel-haḥanuyyót; vayyéšev-šam yirməyáhu, yamím rabbím.


כוכב ים

kokháv yám (romanization)
כּוֹכְבֵי יָם (indefinite plural)


סגר

séger (romanization)
סְגָרִים (indefinite plural)
סֶגֶר־
סִגְרֵי־

המדינה תכנס לסגר ביום ראשון.

該國週日將進入封鎖狀態。


דיותא

源自亞拉姆語 דְּיוּתָא (dyōṯā)。


שפת

שָׂפָה (safá) 的單數結構態變形。


סוס ים

סוּס (sús, “馬”) + יָם (yám, “海”)


תמנון

源自亞拉姆語 תְּמַנְיָא (tmanya, “八”) + נון (nun, “魚”)。

tmanún (romanization)
תְּמָנוּנִים (indefinite plural)
תְּמָנוּן־
תְּמָנוּנֵי־


אחדות

אחד (“一”) + ־ות


אמנון

源自אֵם (em, “母親”) + נוּן (nun, “魚”)。


בחוץ

אַתֶּם רוֹצִים לֶאֱכֹל בִּפְנִים אוֹ בַּחוּץ?

你們是要在裡面還是在外面吃？


כוכב לכת

kokháv lékhet (romanization)
כּוֹכְבֵי לֶכֶת (indefinite plural)


ער

'ár (romanization)
עָרִים (indefinite plural)
עַר־
עֲרֵי־


אפס

对比烏加里特語 𐎀𐎔𐎒 (ảps, “邊緣，末端，極點”)。


אוטו

óto (romanization)
אוׄטוׄאִים (indefinite plural)


שודד

shodéd (romanization)
שׁוֹדְדִים (indefinite plural)


ארגון

借自阿卡德語 𒋠𒍝𒆳𒋛𒀀 (argamannu)。


ארגון

irgún (romanization)
אִרְגּוּנִים (indefinite plural)


מכונת כתיבה

源自מְכוֹנָה f (mekhoná) + כְּתִיבָה f (ktivá)。


ציד

詞根
 צ־י־ד
对比阿拉伯語 صَيْد (ṣayd)、古典敘利亞語 ܨܝܕܐ。

tsayád (romanization)
צַיָּדִים (indefinite plural)
צַיָּדֵי־
צַיֶּדֶת (feminine)


ציד

tsáyid (romanization)
צֵידִים (indefinite plural)
צֵידֵי־


מטבע חוץ

מַטְבֵּעַ m (matbéa, “貨幣”) + חוּץ (khuts, “外面”)


מכונת כביסה

源自מְכוֹנָה f (mekhoná) + כְּבִיסָה (kvisá)。

mekhonát kvisá (romanization)
מְכוֹנוֹת כְּבִיסָה (indefinite plural)


נחושת

詞根
 נ־ח־שׁ
对比阿拉伯語 نُحَاس (nuḥās, “銅”)。

n'khóshet (romanization)
נחושת \ נְחֹשֶׁת־

銅 黃銅、青銅或其他銅的合金

וּמִצְחַת נְחֹשֶׁת עַל־רַגְלָיו וְכִידוֹן נְחֹשֶׁת בֵּין כְּתֵפָיו׃

腿上有銅護膝，兩肩之中背負銅戟。

U-mitsḥát n'ḥóshet ʿal ragláv v-khidón n'ḥóshet bein k'tefáv.

יְרוּשָׁלַיִם שֶׁל זָהָב וְשֶׁל נְחֹשֶׁת וְשֶׁל אוֹר; הֲלֹא לְכָל שִׁירַיִךְ אֲנִי כִּנּוֹר

金與銅交相輝映的耶路撒冷啊，在你演奏的樂曲中，我是否是裡面的那把小提琴？

Yerushaláyim shel zaháv v-shel n'ḥóshet v-shel or; haló l-khol shiráyikh ani kinnor.

1967, 拿俄米·舍莫尔 （作曲作詞）, “ירושלים של זהב [金色的耶路撒冷]”, 出自 שירי נעמי שמר [拿俄米·舍莫尔歌曲集], 演出者 舒麗·納坦, 耶路撒冷, →OCLC:


גן ילדים

詞根
 ג־נ־ן
 י־ל־ד
仿譯自德語 Kindergarten。

gán y'ladím (romanization)
גַּנֵּי־יְלָדִים (indefinite plural)


כיסא

詞根
 כ־ס־א
源自阿卡德語 𒄑𒄖𒍝 (kussûm)。

kisé (romanization)
כיסאות \ כִּסְּאוֹת (indefinite plural)

כשמנסחי חוק הלאום כתבו כי "מדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי", ו"מימוש הזכות להגדרה עצמית לאומית במדינת ישראל ייחודי לעם היהודי", אף אחד לא נפל מהכסא.

当国家法律的起草人写道：“以色列国是犹太人民的民族国家”，“在以色列国实现民族自决权是犹太人民特有的”时，没有人从椅子上摔下来[即：感到惊讶]。

2019年July10日, Meron Rapoport, “ההיסטוריון שמגלה: אבות הציונות רצו מדינה רב לאומית”, 出自 Local Call:


מטבע

matbéa' (romanization)
מַטְבְּעוֹת (indefinite plural)


עושר

'ósher (romanization)
עושרים \ עֳשָׁרִים (indefinite plural)
עושרי \ עָשְׁרֵי־


מכונית

詞根
 כ־ו־ן
源自מְכוֹנָה (m'khoná, “機器，機械”) + ־ית (-ít)。

m'khonít (romanization)
מְכוֹנִיוֹת (indefinite plural)
מְכוֹנִית־
מְכוֹנִיוֹת־


פתוח

形容詞為פתח (patákh, “打開”)的被動分詞；名詞則來自פיתח (pitéakh, “發展”)。二者均源自詞根פ־ת־ח (p-t-ḥ)。

פיתוח單字 之短寫法。


תפוח

詞根
 ת־פ־ח
與阿拉伯語 تُفَّاح (tuffāḥ)、烏加里特語 𐎚𐎔𐎈 (tpḥ)有關；不見於亞拉姆語。有說法認為來自詞根נ־פ־ח (n-p-ḥ, “聞，嗅”)或ת־פ־ה (t-p-ḥ, “有圓的形狀”)。

tapúakh (romanization)
תַּפּוּחִים (indefinite plural)
תַּפּוּחַ־

כְּתַפּוּחַ בַּעֲצֵי הַיַּעַר כֵּן דּוֹדִי בֵּין הַבָּנִים

我的良人在男子中，如同蘋果樹在樹林中。

kətappúaḥ ba'atsḗ hayyá'ar ken dodí bēn habbaním


כתיבה

詞根
 כ־ת־ב
源自詞根 כ־ת־ב 。


הליכה

詞根
 ה־ל־ך
動詞הָלַךְ (halákh)的動作名詞，源自詞根ה־ל־ך (h-l-k)。

halikhá (romanization)
הֲלִיכוֹת (indefinite plural)
הֲלִיכַת־
הֲלִיכוֹת־


גלגל

詞根
 ג־ל־ג־ל
源自詞根 ג־ל־ג־ל 。

galgál (romanization)
גַּלְגַּלִּים (indefinite plural)
גַּלְגַּל־
גַּלְגַּלֵּי־


עץ

源自原始閃米特語 *ʕiṣ́-。與עֵצָה ('etsá)有關。

ʿēṣ/ʿetz (romanization)
עֵצִים (indefinite plural)
עֵץ־
עֲצֵי־

硬幣上印有圖案的一面（與印有面值的一面相對）


מין

min (romanization)
מִינִים (indefinite plural)
מִין־
מִינֵי־


בתולים

בָּתוּל 的複數不定變形


מכונה

詞根
 כ־ו־ן
最终源自拉丁語 māchina，源自多利亞希臘語 μᾱχανᾱ́ (mākhanā́, “機器，工具”)。


סגור

סָגַר (sagár, “關閉”)的被動分詞。

אֶפְגְּשֵׁם כְּדֹב שַׁכּוּל וְאֶקְרַע סְגוֹר לִבָּם וְאֹכְלֵם שָׁם כְּלָבִיא חַיַּת הַשָּׂדֶה תְּבַקְּעֵם׃

我遇見他們必像丟崽子的母熊，撕裂他們的心膜，在那裡我必像母獅吞吃他們；野獸必撕裂他們。

Ef'g'shém k-dóv shakúl, v-eqráʿ s'gor libám; v-okhlám sham k-laví; ḥayyat has-sadéh tivaqqʿem.

לֹא־יֻתַּן סְגוֹר תַּחְתֶּיהָ וְלֹא יִשָּׁקֵל כֶּסֶף מְחִירָהּ׃

智慧非用黃金可得，也不能平白銀為他的價值。

Lo yután s'gor taḥtéha; v-lo yishaqél késef m'ḥirah.


עלמה

עֶלֶם ('élem)的陰性形。

העלמה לוי


בתולה

对比阿拉伯語 بَتُول (batūl)。

betulá (romanization)
בְּתוּלוֹת (indefinite plural)
בְּתוּלַת־
בְּתוּלוֹת־
בָּתוּל (masculine)


שן

詞根
 שׁ־נ־ן
源自原始閃米特語 *šinn-。與阿拉伯語 سِنّ (sinn)、阿卡德語 𒅗 (šinnum)、亞拉姆語 שנא (šinā’)、吉茲語 ስን (sən)同源。

shén (romanization)
שיניים \ שִׁנַּיִם (indefinite plural)
שֵׁן־
שיני \ שִׁנֵּי־


בור

bór (romanization)
בּוֹרוֹת (indefinite plural)


בור

búr (romanization)
בּוּרִים (indefinite plural)


זהב

中閃米特語支詞彙。與阿拉伯語 ذَهَب (ḏahab)、古典敘利亞語 ܕܗܒܐ (dahbā’)同源。

וַיְהִי כַּאֲשֶׁר כִּלּוּ הַגְּמַלִּים לִשְׁתּוֹת וַיִּקַּח הָאִישׁ נֶזֶם זָהָב בֶּקַע מִשְׁקָלוֹ וּשְׁנֵי צְמִידִים עַל־יָדֶיהָ עֲשָׂרָה זָהָב מִשְׁקָלָם׃

駱駝喝足了，那人就拿一個金環，重半舍客勒；兩個金鐲，重十舍客勒，給了那女子。

Va-yhí ka'ashér killú hag-gmallím lishtót va-yiqqáḥ ha-ish nézem zahav béqaʿ mishqaló u-shnei ts'midím ʿal yadéha ʿasara zahav mishqalám.

金與銅交相輝映的耶路撒冷啊，在你演奏的樂曲中，我是否是裡面的那把小提琴？

הַנֶּחֱמָדִים מִזָּהָב וּמִפַּז רָב וּמְתוּקִים מִדְּבַשׁ וְנֹפֶת צוּפִים׃

都比金子可羨慕，且比極多的精金可羨慕；比蜜甘甜，且比蜂房下滴的蜜甘甜。

Ha-neḥemadím miz-zaháv u-mi-paz rav; u-m'tuqím mi-dvash v-nófet tsufím.


כביסה

詞根
 כ־ב־ס
源自詞根 כ־ב־ס 。

kvisá (romanization)
כְּבִיסוֹת (indefinite plural)
כְּבִיסַת־
כְּבִיסוֹת־

待清洗、正在洗或已經洗好的衣物


שנים

שָׁנָה 的複數不定變形


שנים

שיניים單字 之短寫法：שֵׁן 的複數不定變形


שודד ים

詞根
 שׁ־ד־ד
 י־מ־ם
源自שׁוֹדֵד m (shodéd, “強盜”) + יָם m (yam, “海，洋”)。

shodéd yam (romanization)
שׁוֹדְדֵי יָם (indefinite plural)


עיטם

עַיִט (áyit, “鷹”) + יָם (yam, “海”)組成的混成詞。

eitám (romanization)
עיטמים (indefinite plural)


משמעות

最终源自詞根ש־מ־ע (sh-m-`)。

mashma'út (romanization)
משמעויות \ מַשְׁמָעֻיּוֹת (indefinite plural)
מַשְׁמָעוּת־
משמעויות \ מַשְׁמָעֻיּוֹת־

מה המשמעות של זה?


נעל

詞根
 נ־ע־ל
对比阿拉伯語 نَعْل (naʕl)、古典敘利亞語 ܢܥܠܐ (naʿlā)。

ná'al (romanization)
נעליים \ נַעֲלַיִם
נְעָלִים (indefinite plural)


אבן

詞根
 א־ב־ן
源自原始閃米特語 *ʾabn-。

éven (romanization)
אֲבָנִים (indefinite plural)
אַבְנֵי־

紋絲不動的軀體（參見撒母耳記上 25:37）


אבן

源自阿拉伯語 اِبْن (ibn)。


צד

詞根
 צ־ד־ד
可能與阿拉伯語 ضد (ḍadd)有關。

tsád (romanization)
צְדָדִים (indefinite plural)
צַד־
צִדֵּי־

מצד אחד, […]; מצד שני\אחר, […]

mitsád ekhád, […] ; mitsád shení/akhér, […]

תסתכל על הצד החיובי.


כתם

kétem (romanization)
כְּתָמִים (indefinite plural)
כִּתְמֵי־

לֹא-תְסֻלֶּה בְּכֶתֶם אוֹפִיר, בְּשֹׁהַם יָקָר וְסַפִּיר.

俄斐金，和貴重的紅瑪瑙，並藍寶石，不足與較量。

lo-təsullé bəchétem ofír, bəšóham yaqár vəsappír.


אמא

借自亞拉姆語 אִמָּא (ʾimmā)。

ímma (romanization)
אמהות (indefinite plural)
אבא (masculine)


בגד

béged (romanization)
בְּגָדִים (indefinite plural)
בֶּגֶד־
בִּגְדֵי־


חוץ

外面，常帶附屬形ל־ (l'-)


צפון

(צְפוֹן־, ts'fón-) צָפוֹן (tsafón) 的單數結構態變形。


עיט

áyit (romanization)
עֵיטִים (indefinite plural)
עֵיט־


כוכב

詞根
 כ־כ־ב
源自原始閃米特語 *kabkab-。

kokháv (romanization)
כּוֹכָבִים (indefinite plural)
כּוֹכַב־
כּוֹכְבֵי־


עשר

ósher (romanization)
עֳשָׁרִים (indefinite plural)
עָשְׁרֵי־

עושר單字 之短寫法。


נון

借自亞拉姆語 נוּנָא (nūnā, “魚”)，可能源自阿卡德語 𒄩 (nūnum)，可能源自蘇美爾語。

nun (romanization)
נונין (indefinite plural)


הורה

horé (romanization)
הוֹרִים (indefinite plural)
הוֹרֵי־
הוֹרָה (feminine)


הורה

horá (romanization)
הוֹרוֹת (indefinite plural)
הוֹרוֹת־
הוֹרֶה (masculine)


הורה

最终源自希臘語 χορός (chorós)。


ימאי

יָם (yam, “海”) + ־ַאי (-áy, 表示專業、職業)

yamáy (romanization)
יַמָּאִים (indefinite plural)
יַמַּאי־
יַמָּאֵי־
יַמָּאִית (feminine)


ראשון

rishón (romanization)
רִאשׁוֹנִים (indefinite plural)

11-15世紀的一批猶太教學者

יוֹם רִאשׁוֹן (yóm rishón, “星期天”)


שפה

源自原始閃米特語 *śapat- (“嘴脣”)。对比阿卡德語 𒅻 (šaptum)、古典敘利亞語 ܣܶܦ݂ܬ݁ܳܐ (sep̄ṯā)、烏加里特語 𐎌𐎔𐎚 (špt)、阿拉伯語 شَفَة (šafa)。

safá (romanization)
שפתיים \ שְׂפָתַיִם
שָׂפוֹת (indefinite plural)
שְׂפַת־


שוק

詞根
 שׁ־ו־ק
源自亞拉姆語 שׁוּקָא / ܫܽܘܩܳܐ (šūqā’, “街道，市場”)，源自阿卡德語 𒋻 (sūqum, “街道”)，源自阿卡德語 𒅆𒀀𒄣 (siāqum, “變狹窄”)。與阿拉伯語 سُوق (sūq)同源。

shuk (romanization)
שווקים \ שְׁוָקִים (indefinite plural)


שוק

詞根
 שׁ־ו־ק
对比古典敘利亞語 ܫܩܐ (šāqā, “脛”)、亞拉姆語 שָׁקָא (šāqā, “脛”)、阿拉伯語 سَاق (sāq, “脛”)。


שוק

אני בשוק.


גלגל שיניים

源自גַּלְגַּל m (gálgal) + שֵׁן f (shén)。

galgál shináyim (romanization)
גלגלי שיניים \ גַּלְגַּלֵּי שִׁנַּיִם (indefinite plural)


אם

詞根
 א־מ־ם
源自原始閃米特語 *ʔimm-。

em (romanization)
אימהות \ אִמָּהוֹת (indefinite plural)
אֵם־
אָב (masculine)

וַתֵּלֶךְ הָעַלְמָה וַתִּקְרָא אֶת אֵם הַיָּלֶד

童女就去叫了孩子的母親來。


ילדה

yaldá (romanization)
יְלָדוֹת (indefinite plural)
יֶלֶד (masculine)

女人：可能帶恭維或冒犯義


פתח

與阿卡德語 𒁉𒌈 (pītum)、阿拉伯語 فَتْح (fatḥ)同源。附加符號之義仿譯自阿拉伯語 فَتْحَة (fatḥa)。

pétakh, pɛ́ṯaḥ (romanization)
פתחים (indefinite plural)
פתח־
פתחי־


פתח

希伯來語附加符號 (ִ◌ַ)


חכם

詞根
 ח־כ־ם
对比阿拉伯語 حَكِيم (ḥakīm)、亞拉姆語 חַכִּים (ḥakkīm)。

khakhám (romanization)
חֲכָמִים (indefinite plural)


מערב

詞根
 ע־ר־ב
源自ערב (érev, “傍晚”)（因為傍晚太陽在西方落下），源自詞根ע־ר־ב (`-r-b)。对比阿拉伯語 مَغْرِب (maḡrib)、غَرْب (ḡarb)。


שבע

詞根
 שׂ־ב־ע
对比阿拉伯語 شَبِعَ (šabiʕa, “飽的；滿足的”)。


מלח

詞根
 מ־ל־ח
源自原始西閃米特語 *milḥ-。对比亞拉姆語 מִלְחָא (milḥā)、古典敘利亞語 ܡܠܚܐ (milḥā)、阿拉伯語 مِلْح (milḥ)、馬爾他語 melħ。

mélaḥ (romanization)
מְלָחִים (indefinite plural)


מלח

詞根
 מ־ל־ח
源自阿卡德語 𒈣𒁻 (malāḫum, “水手”)，源自蘇美爾語 𒈣𒁻 (ma₂-laḫ₄ /malaḫ/, “水手”)。與阿拉伯語 مَلَّاح (mallāḥ)同源。

mallā́ḥ (romanization)
מַלָּחִים (indefinite plural)


רבי

רַב (ráv, “拉比；大師”) + ־י (-i, “我的”)


רב

詞根
 ר־ב־ה
源自詞根ר־ב־ה (r-b-h)。

ráv (romanization)
רַבָּנִים (indefinite plural)
רַבָּה (feminine)


רב

源自詞根ר־ב־ב (r-b-b)。

ráv (romanization)
רַבִּים (indefinite plural)


דיו

对比亞拉姆語 דְּיוּתָא (dyōṯā)、古典敘利亞語 ܕܝܘܬܐ (dyōṯā)、阿拉伯語 دَوَاة (dawāh)。

dyó (romanization)
דְּיוֹאוֹת (indefinite plural)
דְּיוֹ־
דְּיוֹאֵי־

וַיֹּאמֶר לָהֶם בָּרוּךְ מִפִּיו יִקְרָא אֵלַי אֵת כָּל־הַדְּבָרִים הָאֵלֶּה וַאֲנִי כֹּתֵב עַל־הַסֵּפֶר בַּדְּיוֹ׃

巴錄回答說，他用口向我說這一切話，我就用筆墨寫在書上。

vayómer lahém barúkh mipív yikrá 'eláy 'ét kol-had'varím ha'éle va'aní kotév 'al-haséfer bad'yó.
wayyṓmer lāhem bārūḵ mippīw yiqrā ʾēlay ʾēṯ kol-haddəḇārīm hāʾḗlle waʾănī kōṯēḇ ʿal-hassḗp̄er baddəyō.


ילד

詞根
 י־ל־ד
对比阿拉伯語 وَلَد (walad, “孩子，小孩”)、وَلَدَ (walada, “生下，產下”)、吉茲語 ወልድ (wäld, “孩子，小孩”)。

yéled (romanization)
יְלָדִים (indefinite plural)
יֶלֶד־
יַלְדֵי־
יַלְדָּה (feminine)

（男性）小孩，孩子；男孩

כמה ילדים יש לכם?

你家有幾個小孩（m 或 f）？

ילד מהכתה שלי


לשון

詞根
 ל־שׁ־ן
源自原始閃米特語 *lišān-。

lashón (romanization)
לְשׁוֹנוֹת (indefinite plural)
לְשׁוֹן־
לְשׁוֹנוֹת־


ים

西北閃米特語支詞彙。对比烏加里特語 𐎊𐎎 (ym)、古典敘利亞語 ܝܡܐ (yammāʾ)。

yam (romanization)
יַמִּים (indefinite plural)
יַם־
יַמֵּי־

וַיהוָה הֵטִיל רוּחַ־גְּדוֹלָה אֶל־הַיָּם וַיְהִי סַעַר־גָּדוֹל בַּיָּם וְהָאֳנִיָּה חִשְּׁבָה לְהִשָּׁבֵר׃

然而耶和華使海中起大風，海就狂風大作，甚至船幾乎破壞。

vaYHVH hetíl ruakh-g'dolá 'el-hayám vay'hí sa'ar-gadól bayám v'ha'oniyá khish'vá l'hishavér.
waYHWH hēṭīl rūaḥ-gəḏōlā ʾel-hayyām wayəhī saʿar-gāḏōl bayyām wəhāʾŏniyyā ḥiššəḇā ləhiššāḇēr.

וַיַּעְתֵּק מִשָּׁם הָהָרָה מִקֶּדֶם לְבֵית־אֵל וַיֵּט אָהֳלֹה בֵּית־אֵל מִיָּם וְהָעַי מִקֶּדֶם וַיִּבֶן־שָׁם מִזְבֵּחַ לַיהוָה וַיִּקְרָא בְּשֵׁם יְהוָה׃

從那裡他又遷到伯特利東邊的山，支搭帳棚；西邊是伯特利、東邊是艾；他在那裡又為耶和華築了一座壇，求告耶和華的名。

vaya'ték mishám hahára mikédem l'veit-'él vayét 'oholó beit-'él miyám v'ha'áy mikédem vayiven-shám mizbéakh laYHVH vayikrá b'shém YHVH.
wayyaʿtēq miššām hāhā́rā miqqéḏem ləḇēṯ-ʾēl wayyēṭ ʾohŏlō bēṯ-ʾēl miyyām wəhāʿay miqqéḏem wayyiḇen-šām mizbḗaḥ laYHWH wayyiqrā bəšēm YHWH.


שממית

smamít (romanization)
שממיות (indefinite plural)
שממיות־


מיקרופון

mikrofón (romanization)
מִיקְרוֹפוֹנִים (indefinite plural)
מִיקְרוֹפוֹן־


גיטרה

最终源自古希臘語 κιθάρα (kithára)。

gitára (romanization)
גִּיטָרוֹת (indefinite plural)
גִּיטָרַת־
גִּיטָרוֹת־


יהלום

yahalóm (romanization)
יַהֲלוֹמִים (indefinite plural)


עפעף

詞根
 ע־פ־ע־ף
对比烏加里特語 𐎓𐎔𐎓𐎔 (ʿpʿp, “瞳孔”)。

'af'áf (romanization)
עפעפיים \ עַפְעַפַּיִם


מחק

詞根
 מ־ח־ק
與阿拉伯語 مَحَقَ (maḥaqa)同源。

mákhak (romanization)
מְחָקִים (indefinite plural)


עורק

órek (romanization)
עוֹרְקִים (indefinite plural)
עוֹרֵק־
עוֹרְקֵי־


הברה

havará (romanization)
הברות (indefinite plural)


אב טיפוס

源自אַב (áv, “父親，創始人”) + טִיפּוּס (tipús, “類型”)，仿譯自英語 prototype。


הפסקת אש

源自הַפְסָקַת־ (hafsakát-) + אֵשׁ (ésh)。

hafsakát-ésh (romanization)
הַפְסָקוֹת־אֵשׁ (indefinite plural)


אש

源自原始閃米特語 *ʔiš- (“火”)。與阿卡德語 𒉈 (išātum, “火”)同源。

וַיֵּרָא מַלְאַךְ ה׳ אֵלָיו בְּלַבַּת אֵשׁ מִתּוֹךְ הַסְּנֶה וַיַּרְא וְהִנֵּה הַסְּנֶה בֹּעֵר בָּאֵשׁ וְהַסְּנֶה אֵינֶנּוּ אֻכָּל׃

אָבִינוּ מַלְכֵּנוּ עֲשֵׂה לְמַעַן בָּאֵי בָּאֵשׁ וּבַמַּיִם עַל קִדּוּשׁ שְׁמֶךָ.


נושאת מטוסים

nosét metosím (romanization)
נוֹשְׂאוֹת מְטוֹסִים (indefinite plural)


אטמוספרה

אטמוספירה單字 之短寫法。


אוירה

אווירה單字 之短寫法。


מזג אויר

מזג אוויר單字 之短寫法。


ברוז

barvaz (romanization)
ברווזים (indefinite plural)

ברווז單字 之短寫法


אויר

אוויר單字 之短寫法。


אגם

借自阿卡德語 𒀀𒂵𒈬𒌝 (agammum)，源自蘇美爾語 𒀀𒂵𒄠 (agam)。对比古典敘利亞語 ܐܓܡܐ (ʾaḡmā, “沼澤”)、阿拉伯語 أَجَمَة (ʔajama, “叢林；灌木叢”)。


מטוס

matós (romanization)
מְטוֹסִים (indefinite plural)
מָטוֹס־
מְטוֹסֵי־


הפסקה

詞根
 פ־ס־ק
動詞הפסיק (hifsík)的動作名詞，源自詞根פ־ס־ק (p-s-k)。

hafsaká (romanization)
הַפְסָקוֹת (indefinite plural)
הַפְסָקַת־
הַפְסָקוֹת־


אוירון

由伊塔馬爾·本-阿維造出，源自אוויר \ אֲוִיר (avír, “空氣”) + ־ון (-on)，可能是在模仿法語 avion。

avirón (romanization)
אֲוִירוׄנִים (indefinite plural)
אֲוִירוֹנֵי־

站立並張開雙臂與地面平行的姿勢


אווירה

avirá (romanization)
אווירות \ אֲוִירוֹת (indefinite plural)
אווירת \ אֲוִירַת־
אווירות \ אֲוִירוֹת־


אווז

对比亞拉姆語 אווזא、古典敘利亞語 ܘܲܙܵܐ (wazzā)、阿拉伯語 إِوَزّ (ʔiwazz)。

aváz (romanization)
אווזים \ אַוָּזִים \ אֲוָזִים (indefinite plural)
אווז \ אַוַּז \ אֲוַז־
אווזי \ אַוָּזֵי \ אֲוָזֵי־
אווזה \ אַוָּזָה \ אֲוָזָה (feminine)


אוזן

詞根
 א־ז־ן
源自原始閃米特語 *ʔuḏn-。

ózen (romanization)
אוזניים \ אָזְנַיִם (indefinite plural)
אוזן \ אֹזֶן־
אוזני \ אָזְנֵי־


מזג אוויר

源自מֶזֶג (mézeg, “性情，性格”) + אֲוִיר (avír, “空氣”)。

איך מזג האוויר שם?


אודם

ódem (romanization)
אודמים \ אֳדָמִים (indefinite plural)
אודמי \ אָדְמֵי־

לחיי התכסו באודם.


אוויר

借自古希臘語 ᾱ̓ήρ (āḗr)，可能來自伊歐里斯方言αὐήρ (auḗr)或多利安方言ᾱ̓βήρ (ābḗr)。


אטמוספירה

atmosfera (romanization)
אטמוספירות (indefinite plural)
אטמוספירת־
אטמוספירות־


אגס

源自一未知的底層語言語言；見於阿卡德語 𒄑𒀭𒂵𒋗 (angašu, “梨樹；李樹”)。

agás (romanization)
אַגָּסִים (indefinite plural)
אַגַּס־


גלשן שלג

2007年由希伯來語科學院所造。


חיל

詞根
 ח־ו־ל
对比阿拉伯語 حَيْل (ḥayl, “力量”)、阿拉伯語 حول (“力，力量”)。


שונא

詞根
 שׂ־נ־א
שָׂנֵא (sané, “憎恨”)的主動分詞。


אורח

oréakh (romanization)
אוֹרְחִים (indefinite plural)
אוֹרְחֵי־
אוֹרַחַת (feminine)

והכנסת אורחים


אורח

源自原始閃米特語 *ʔurḫ-。

אורח חיים

אֹרַח חַיִּים לְמַעְלָה לְמַשְׂכִּיל לְמַעַן סוּר מִשְּׁאוֹל מָטָּה׃

智慧人從生命的道上升，使他遠離在下的陰間。


איש דברים

ísh dvarím (romanization)
אַנְשֵׁי דְּבָרִים (indefinite plural)

וַיֹּאמֶר מֹשֶׁה אֶל־יְהוָה בִּי אֲדֹנָי לֹא אִישׁ דְּבָרִים אָנֹכִי גַּם מִתְּמוֹל גַּם מִשִּׁלְשֹׁם גַּם מֵאָז דַּבֶּרְךָ אֶל־עַבְדֶּךָ כִּי כְבַד־פֶּה וּכְבַד לָשׁוֹן אָנֹכִי.

摩西對耶和華說，主啊，我素日不是能言的人，就是從你對僕人說話以後，也是這樣，我本是拙口笨舌的。

vayómer moshé el YHVH: bi adonái lo ish dvarím anókhi gam mitmól gam mishilshóm gam meáz daberkhá el avdékha ki khvad pe ukhvad lashón anókhi.


אישיות

源自 איש (ish, “男人，人”) + -יות (-iút)。

ishiyút (romanization)
אישיויות (indefinite plural)
אישיות־


מוהל

mohél (romanization)
מוֹהֲלִים (indefinite plural)
מוֹהֵל־
מוֹהֲלֵי־
מוֹהֶלֶת (feminine)


ברווז

源自猶太巴比倫亞拉姆語 בר אווזא，等同於בר + אווז \ אֲוָז。

barváz (romanization)
ברווזים (indefinite plural)
ברווז־
ברווזה (feminine)


מלית

詞根
 מ־ל־ל
מליה \ מִלָּה (milá) + ־ית (-it, 接在部分表示大件物品的名詞後，用於表示其所對應的小件物品)


מילון

詞根
 מ־ל־ל
由艾利澤·本-耶胡達造出，源自מילה \ מִלָּה (milá, “詞語”) + ־וֹן (-ón)。

milón (romanization)
מילונים \ מִלּוֹנִים (indefinite plural)
מילון \ מִלּוֹן־
מילוני \ מִלּוֹנֵי־


מזג

詞根
 מ־ז־ג
对比阿拉伯語 مِزَاج (mizāj, “性情；心情”)


אויב

אָיַב (“憎恨，對……有敵意”)的分詞形式。

oyév (romanization)
אוֹיְבִים (indefinite plural)
אוֹיֵב־
אוֹיְבֵי־


איבה

eyvá (romanization)
אֵיבוֹת (indefinite plural)
אֵיבַת־
אֵיבוֹת־

וְאִם־בְּפֶתַע בְּלֹא־אֵיבָה הֲדָפוֹ אוֹ־הִשְׁלִיךְ עָלָיו כָּל־כְּלִי בְּלֹא צְדִיָּה׃

倘若人沒有仇恨，忽然將人推倒；或是沒有埋伏，把物扔在人身上

V-im b-féta' b-lo eyvá hadafó o hishlíkh 'aláv kol kli b-lo tz'diyah

הַחוֹשֵׂךְ עַצְמוֹ מִן הַדִּין, פּוֹרֵק מִמֶּנּוּ אֵיבָה וְגָזֵל וּשְׁבוּעַת שָׁוְא

不讓自己受審判的人，就會使仇恨、盜竊和虛假的誓言從自己身上消除。

ha-ḥosékh 'atzmó min ha-din, porék mimménu eyvá v-gazél u-shvu'at shav.


משתה

mishté (romanization)
מִשְׁתָּאוֹת (indefinite plural)

בִּשְׁנַת שָׁלוֹשׁ לְמָלְכוֹ עָשָׂה מִשְׁתֶּה לְכָל־שָׂרָיו וַעֲבָדָיו חֵיל פָּרַס וּמָדַי הַפַּרְתְּמִים וְשָׂרֵי הַמְּדִינוֹת לְפָנָיו׃

在位第三年，為他一切首領臣僕設擺筵席：有波斯和瑪代的權貴，就是各省的貴冑與首領，在他面前

bish'nát shalósh l'mol'khó 'asá mishté l'khol-saráv va'avadáv khéil parás umadái hapart'mím v'saréi ham'dinót l'fanáv.
bišənaṯ šālōš ləmoləḵō ʿāśā mište ləḵol-śārāw waʿăḇāḏāw ḥēl pāras ūmāḏay happartəmīm wəśārē hamməḏīnōṯ ləp̄ānāw.


און

对比烏加里特語 𐎀𐎐 (ản /ʾānu/, “力量”)。

on (romanization)
אוֹנִים (indefinite plural)
אוֹנֵי־


און

对比烏加里特語 𐎀𐎐 (ản /ʾānu/, “力量”)。


מזון

mazón (romanization)
מְזוֹנוֹת (indefinite plural)
מְזוֹן־
מְזוֹנוֹת־


קרנף

源自קֶרֶן (kéren, “角”) + אַף (af, “鼻子”)。

karnáf (romanization)
קַרְנַפִּים (indefinite plural)
קַרְנַף־
קַרְנַפֵּי־
קַרְנַפָּה (feminine)


איה

源自原始閃米特語 *ʔayy-；對比אֵי。


אילן

借自亞拉姆語 אִילָנָא / ܐܺܝܠܳܢܳܐ (ʾīlānā, “樹”)。אֵלֹון (elōn, “大樹”)和אַלּוֹן (allōn, “大樹；橡樹”) 的同源對似詞。

ilán (romanization)
אִילָנוֹת (indefinite plural)
אִילַן־
אִילָנֵי־


אפונה

afuná (romanization)
אֲפוּנִים (indefinite plural)


דברים

דָּבָר (davár) 的複數不定變形。


דברים

דַּבָּר (dabár) 的複數不定變形。


אישון

可能源自אִישׁ (ish, “男人”)。

ishón (romanization)
אִישׁוֹנִים (indefinite plural)
אִישׁוֹן־
אִישׁוֹנֵי־

יִמְצָאֵהוּ בְּאֶרֶץ מִדְבָּר וּבְתֹהוּ יְלֵל יְשִׁמֹן יְסֹבְבֶנְהוּ יְבוֹנְנֵהוּ יִצְּרֶנְהוּ כְּאִישׁוֹן עֵינוֹ׃
yimtsa'éihu b'érets midbár uv'tóhu y'lél y'shimón y'sov'vénhu y'von'néhu yits'rénhu k'ishón einó.
耶和華遇見他在曠野荒涼野獸吼叫之地，就環繞他、看顧他、保護他，如同保護眼中的瞳仁。


אישון

源自איש (ish) + ־ון (-on)：אִישׁ (ish, “男人”)的指小詞。如果並非直接與其有關，則可能是受詞源1的影響。

“小男人”：對他人的愛稱或貶稱。


אישון

אֱשׁוּן (eshún)的另一種寫法

בְּנֶשֶׁף־בְּעֶרֶב יוֹם בְּאִישׁוֹן לַיְלָה וַאֲפֵלָה׃
b'néshef-b'érev yom b'ishón láyla va'afelá.
在黃昏、或晚上、或半夜、或黑暗之中


אות

詞根
 א־ו־ת
源自原始閃米特語 *awayat-，與亞拉姆語 אתא (ʾāṯāh, “標誌”)、阿拉伯語 آية (ʔāya, “標誌”)同源。

ot (romanization)
אוֹתוֹת (indefinite plural)

בֵּינִי וּבֵין בְּנֵי יִשְׂרָאֵל אוֹת הִוא לְעֹלָם:

這是我和以色列人永遠的證據。

bēnī ū-vēn bənē yiśrāʾēl ʾōṯ hī lə-ʿōlām.


אות

ot (romanization)
אוֹתִיּוֹת (indefinite plural)

הַלּוֹמֵד מֵחֲבֵרוֹ פֶּרֶק אֶחָד אוֹ הֲלָכָה אַחַת אוֹ פָסוּק אֶחָד אוֹ דִבּוּר אֶחָד אוֹ אֲפִלּוּ אוֹת אַחַת, צָרִיךְ לִנְהוֹג בּוֹ כָבוֹד

從他同伴那裡學到一章經典、一條哈拉卡、一句詩節、乃至一個字母的人，都應該尊敬他的同伴。

Hal-lōmēḏ mē-ḥăvērō pereq ʾeḥāḏ ʾō hălāḵā ʾaḥaṯ ʾō fāsūq ʾeḥāḏ ʾō ḏibbūr ʾeḥāḏ ʾō ʾǎfillū ʾōṯ ʾaḥaṯ, ṣārīḵ li-nhōḡ bō ḵāvōḏ.


לביאה

源自原始閃米特語 *labiʾ- (“獅子”)。

l'vi'á (romanization)
לְבִיאוֹת (indefinite plural)
לָבִיא (masculine)


דבר

davár (romanization)
דְּבָרִים (indefinite plural)
דְּבַר־
דִּבְרֵי־


דבר

dabár (romanization)
דַּבָּרִים (indefinite plural)
דַּבַּר־


שלג

源自原始閃米特語 *ṯalg- (“雪”)。與阿卡德語 𒊭𒀠𒄖𒌝 (šalgum)、阿拉伯語 ثَلْج (ṯalj)同源。

shéleg (romanization)
שְׁלָגִים (indefinite plural)
שֶׁלֶג־
שִׁלְגֵי־
שָׁלֶג


מילה

milá (romanization)
מִילוֹת (indefinite plural)
מִילַת־


מילה

詞根
 מ־ל־ל
对比亞拉姆語 מִלְּתָא。

milá (romanization)
מילים \ מִלִּים (indefinite plural)
מילת \ מִלַּת־
מילות \ מִלּוֹת־


מילה

借自古希臘語 μελία (melía)。

melá (romanization)
מֵילוֹת (indefinite plural)
מֵילַת־


אב

詞根
 א־ב
源自原始閃米特語 *ʔabw-。אַבָּא (ába) 的同源對似詞，其借自亞拉姆語。

'áv (romanization)
אָבוֹת (indefinite plural)
אֲבִי־
אֵם (feminine)

יו"ר מרצ גלאון אמרה בעקבות שיחתו של נתניהו עם אבי החייל היורה מחברון: […]
Yo"R [yoshévet rósh] mérets gal'ón 'am'rá b'ik'vót sikható shel n'tanyáhu 'im 'aví hakhayál hayoré mekhevrón: […]
在內塔尼亞胡和來自希伯倫的開槍士兵的父親交談後，梅雷茲黨黨主席盖勒昂說： […]


אב

אָב ('av) 的單數結構態變形。


אב

詞根
 א־ב־ב
與阿卡德語 𒄧 (inbum)、阿拉伯語 أَبّ (ʔabb, “草地”)、亞拉姆語 אִנְבָּא有關。

'év (romanization)
איבים \ אִבִּים (indefinite plural)


אמה

'amá (romanization)
אַמּוֹת (indefinite plural)

希伯來腕尺，一般相當於44.3cm，但有時也算作51.8cm


אמה

源自原始閃米特語 *ʔamat-。詞尾的ה被重新分析作詞根的第三個輔音（複數中可見）。

'amá (romanization)
אֲמָהוֹת (indefinite plural)
אָמוֹת (indefinite plural)
אֲמַת־
אַמְהוֹת־
אֲמוֹת־


איש

源自原始閃米特語 *ʾš (“男人，人”)。对比其他閃米特語族語言（如摩押語、亞拉姆語；部分語言中作 'šm）。

'ish (romanization)
אֲנָשִׁים (indefinite plural)
אִישׁ־
אַנְשֵׁי־
אישה \ אִשָּׁה (feminine)

עַתָּה רוּץ נָא לִקְרָאתָהּ וֶאֱמָר לָהּ הֲשָׁלוֹם לָךְ הֲשָׁלוֹם לְאִישֵׁךְ הֲשָׁלוֹם לַיָּלֶד וַתֹּאמֶר שָׁלוֹם.

你跑去迎接她，問她說，你平安麼？你丈夫平安麼？孩子平安麼？她說，平安。

atá rúts ná lik'ratáh ve'emár láh hashalóm lákh hashalóm l'ishékh hashalóm layéled vatómer shalóm


אכל

詞根
 א־כ־ל
源自原始閃米特語 *ʔakal-。对比亞拉姆語 אֲכַל (ʾăḵal)、阿拉伯語 أَكَلَ (ʔakala)。


אוכל

詞根
 א־כ־ל
源自原始閃米特語。对比阿拉伯語 أُكْل (ʔukl)。

'ókhel (romanization)
אוכלים \ אֳכָלִים (indefinite plural)


ארי

源自原始閃米特語 *ʔarway-。與亞拉姆語 אריא (arya)同源。

獅子：אריה (aryé)的另一種寫法


אלון

詞根
 א־ל־ל
與阿卡德語 𒀠𒆷𒀭 (ʾallānu, alyānu, “橡樹；橡子”)、亞拉姆語 אִילָנָא (ʾīlānā, “樹”)、古典敘利亞語 ܐܺܝܠܳܢܳܐ (ʾīlānā, “樹”)同源。אִילָן (ʾīlān, “樹”) 的同源對似詞，其借自亞拉姆語。閃米特語族詞彙從蘇美爾語 𒄑𒀠𒆷𒈝 (allanum, “橡樹；橡子，橡子形的”)借入。亦对比אֵלָה (ʾelā, “圓柄黃連木”)，和唯複名詞אֵילִים (ēlīm, “結實的樹”)。

alon (romanization)
אַלּוֹנִים (indefinite plural)
אַלּוֹנֵי־

וַיֶּאֱהַל אַבְרָם וַיָּבֹא וַיֵּשֶׁב בְּאֵלֹנֵי מַמְרֵא אֲשֶׁר בְּחֶבְרוֹן וַיִּבֶן שָׁם מִזְבֵּחַ לַיהוָה׃

亞伯蘭就搬了帳棚，來到希伯崙幔利的橡樹那裡居住，在那裡為耶和華築了一座壇。

וַתָּמָת דְּבֹרָה מֵינֶקֶת רִבְקָה וַתִּקָּבֵר מִתַּחַת לְבֵית אֵל תַּחַת הָאַלּוֹן וַיִּקְרָא שְׁמוֹ אַלּוֹן בָּכוּת׃

利百加的奶母底波拉死了，就葬在伯特利下邊橡樹底下；那棵樹名叫亞倫巴古。

עַל רָאשֵׁי הֶהָרִים יְזַבֵּחוּ וְעַל הַגְּבָעוֹת יְקַטֵּרוּ תַּחַת אַלּוֹן וְלִבְנֶה וְאֵלָה כִּי טוֹב צִלָּהּ עַל כֵּן תִּזְנֶינָה בְּנוֹתֵיכֶם וְכַלּוֹתֵיכֶם תְּנָאַפְנָה׃

在各山頂、各高岡的橡樹、楊樹、栗樹之下，獻祭燒香，因為樹影美好；所以你們的女兒淫亂、你們的新婦行淫。


אלה

詞根
 א־ל
源自אל (el, “神”) + ־ה (á, 陰性後綴)。


אלה

对比אֵלֹון (elōn, “大樹”)、אַלּוֹן (allōn, “大樹；橡樹”)，及唯複名詞אֵילִים (ēlīm, “結實的樹”)。


אלוהים

源自אֱלוֹהַּ (elóah, “神”)的複數形式。

類似神的人，有神般力量或權力的人（如統治者、法官）

וְדִבֶּר־הוּא לְךָ אֶל־הָעָ֑ם וְהָ֤יָה הוּא יִֽהְיֶה־לְּךָ לְפֶה וְאַתָּה תִּֽהְיֶה־לּוֹ לֵאלֹהִים׃

他要替你對百姓說話，你要以他當作口，他要以你當作神。


אלוהים

源自אֱלוֹהַּ (elóah, “神”)的複數形式。

אֱלוֹהַּ (elóah) 的不定複數


בירה

birá (romanization)
בִּיִרוֹת (indefinite plural)
בִּירַת־
בִּירוֹת־


בירה

源自意大利語 birra。

bíra (romanization)
בִּיִרוֹת (indefinite plural)
בִּירַת־
בִּירוֹת־


אדום

詞根
 א־ד־ם
对比阿卡德語 𒌑𒁺𒈠𒀀𒀀、古典敘利亞語 ܐܕܘܡ、阿拉伯語 ادوم、以東語 𐤀𐤃𐤌 (ʾdm)。


אלוה

源自原始西北閃米特語 *ʾlh，原始閃米特語 *ʾil-的變體，與אֵל有相同源頭。與阿卡德語 𒀭 (ilum)、阿拉伯語 إِلَه (ʔilah)、اللّٰه (allāh)、亞拉姆語 אֱלָהָא (ʾĕlāhā)、איל、腓尼基語 𐤀𐤋𐤌 (ʾlm)、烏加里特語 𐎛𐎍 (ỉl /ʾilu/)同源。

elóah (romanization)
אֱלוֹהִים \ אֱלֹהִים (indefinite plural)
אֱלוֹהַּ \ אֱלֹהַּ־
אֱלוֹהֵי \ אֱלֹהֵי־

מַה־לְּךָ הַיָּם כִּי תָנוּס הַיַּרְדֵּן תִּסֹּב לְאָחוֹר׃ הֶהָרִים תִּרְקְדוּ כְאֵילִים גְּבָעוֹת כִּבְנֵי־צֹאן׃ מִלִּפְנֵי אָדוֹן חוּלִי אָרֶץ מִלִּפְנֵי אֱלוֹהַּ יַעֲקֹב׃

滄海啊，你為何奔逃？約旦河哪，你為何倒流？大山哪，你為何踴躍如公羊？小山哪，你為何跳舞如羊羔。大地啊，你因見主的面，就是雅各神的面，便要震動。


בן־תרבות

ben tarbút (romanization)
בני־תרבות (indefinite plural)
בַּת־תַּרְבּוּת (feminine)

有教養的人，受過良好教育的人（字面意思是「文化之子」）


בן אדם

ben adám (romanization)
בְּנֵי אָדָם (indefinite plural)

אדם

人類（字面意思是「亞當之子」）

איש

人類（字面意思是「亞當之子」）

בן אנוש

人類（字面意思是「亞當之子」）

人類（字面意思是「亞當之子」）


אריה

源自原始閃米特語 *ʔarway-。对比吉茲語 አርዌ (ʾärwe, “動物，野獸”)。

aryé (romanization)
אֲרָיוֹת (indefinite plural)
אֲרִי־


בצל

对比阿拉伯語 بَصَل (baṣal)、亞拉姆語 בּוּצְלָא。

batsál (romanization)
בְּצָלִים (indefinite plural)
בְּצַל־
בִּצְלֵי־


לביא

源自原始閃米特語 *labiʔ- (“獅子”)。

laví (romanization)
לְבִיאִים (indefinite plural)
לְבִיא־
לְבִיאָה (feminine)


לביא

源自原始閃米特語 *labiʔ- (“獅子”)。

לְבִיאָה的另一種拼寫法


שרמוטה

源自阿拉伯語 شَرْمُوطَة (šarmūṭa)。

sharmúta (romanization)
שַׁרְמוּטוֹת (indefinite plural)


בני ישראל

b'ne yisraél (romanization)
בֶּן יִשְׂרָאֵל

צַעֲקַת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל בָּאָה אֵלָי
tsaakát b'ne yisraél báa eláy
現在以色列人的哀聲達到我耳中

3:9：（聖經和合本翻譯）

仅按字面意思，并无比喻或俗语义；参见בני、ישראל。


אף

源自原始閃米特語 *ʔanp-。

כֹּ֡ל אֲשֶׁר֩ נִשְׁמַת־ר֨וּחַ חַיִּ֜ים בְּאַפָּ֗יו מִכֹּ֛ל אֲשֶׁ֥ר בֶּחָֽרָבָ֖ה מֵֽתוּ׃
kol ăšer nišmaṯ–rūaḥ ḥayyīm bə-appāw mik-kol ăšer be-ḥŏrāvā mēṯū.
凡在旱地上，鼻孔有氣息的生靈都死了。

7:22：，聖經和合本翻譯：

בִּנְפֹ֣ל אֽ֖וֹיִבְיךָ אֽוֹיִבְךָ אַל־תִּשְׂמָ֑ח וּ֜בִכָּשְׁל֗וֹ אַל־יָגֵ֥ל לִבֶּֽךָ:
פֶּן־יִרְאֶ֣ה יְ֭הוָה וְרַ֣ע בְּעֵינָ֑יו וְהֵשִׁ֖יב מֵעָלָ֣יו אַפּֽוֹ
bi-nfōl ōyivḵā al–tiśmāḥ ū-vi-kkāšəlō al–yāḡēl libbeḵā.
pen–yirʾe YHWH wə-raʿ bə-ʿēnāw wə-hēšīv mē-ʿālāw appō.
你仇敵跌倒，你不要歡喜；他傾倒，你心不要快樂。
恐怕耶和華看見就不喜悅，將怒氣從仇敵身上轉過來。

箴言24:17-18：，聖經和合本翻譯：


בן תרבות

ben tarbút (romanization)
בני תרבות (indefinite plural)
בַּת תַּרְבּוּת (feminine)

בן־תרבות (“有教養的人，受過良好教育的人”)的另一種拼寫法


גלידה

glidá (romanization)
גְּלִידוֹת (indefinite plural)
גְּלִידַת־
גְּלִידוֹת־


בן זונה

源自בֶּן־ (ben-, “……之子”) + זוֹנָה (zoná, “妓女，娼妓”)。对比英語 son of a whore、西班牙語 hijo de puta、意大利語 figlio di puttana。

混蛋，混賬：對男性的侮辱性冒犯語

很牛屄的東西，很好的東西


אי

对比埃及語 jw (“島”)、腓尼基語 𐤀𐤉 (ʾy)。

í (romanization)
אִיִּים (indefinite plural)
אִיֵּי־

יְהוָה מָלָךְ תָּגֵל הָאָרֶץ יִשְׂמְחוּ אִיִּים רַבִּים׃

耶和華作王；願地快樂，願眾海島歡喜。

Adonái malákh, tagél ha-árets; yism'ḥú iyyím rabim!

עַתָּה יֶחְרְדוּ הָאִיִּן יוֹם מַפַּלְתֵּךְ וְנִבְהֲלוּ הָאִיִּים אֲשֶׁר בַּיָּם מִצֵּאתֵךְ׃

如今在你這傾覆的日子，海島都必戰兢；海中的群島見你歸於無有，就都驚惶。

'Atá yeḥr'dú ha-iyyín yom mapaltékh, v-nivhalú ha-iyyím ashér ba-yám mitseitékh.


אי

对比埃及語 jw (“島”)、腓尼基語 𐤀𐤉 (ʾy)。


גלידרייה

源自גְּלִידָה (g'lidá)。

g'lideríya (romanization)
גְּלִידֶרִיּוֹת (indefinite plural)


גלידריה

גלידרייה (g'lideríya)的另一種拼寫法。


תרבות

tarbút (romanization)
תרבויות \ תַּרְבֻּיּוֹת (indefinite plural)


תרבות

תירבות單字 之短寫法。


גן עדן

gan 'éden (romanization)
גַּנֵּי עֵדֶן (indefinite plural)


בן־מלך

ben-mélech (romanization)
בני־מלכים (indefinite plural)
בת־מלך (feminine)


בן מלך

ben mélech (romanization)
בְּנֵי מְלָכִים (indefinite plural)
בַּת מֶלֶךְ (feminine)

בן־מלך (“王子”)的另一種拼寫法


בגרות

詞根
 ב־ג־ר
源自詞根 ב־ג־ר 。

bagrút (romanization)
בגרויות \ בַּגְרֻיּוֹת (indefinite plural)
בַּגְרוּת־
בגרויות \ בַּגְרֻיּוֹת־

he-בַּגְרוּת.ogg


נשי

אִשָׁה 的複數結構態變形。


גוף

guf (romanization)
גּוּפִים (indefinite plural)
גּוּף־

一群人，一組人；組織，機構

גּוּף תִּקְשׁוֹרֶת


הגן

גן (gan) 的單數定變形：花園


גבינה

詞根
 ג־ב־ן
对比阿拉伯語 جُبْن (jubn, “芝士，奶酪”)。

g'viná (romanization)
גְּבִינוֹת (indefinite plural)
גְּבִינַת־
גְּבִינוֹת־

הֲלֹא כֶחָלָב תַּתִּיכֵנִי וְכַגְּבִנָּה תַּקְפִּיאֵנִי׃
Ha-ló khe-ḥaláv tatikhéni; v-kha-gviná taqpi'éni?
你不是倒出我來好像奶，使我凝結如同奶餅麼。

約伯記10:10：（聖經和合本翻譯）

הַנּוֹדֵר מִן הַגְּבִינָה, אָסוּר בָּהּ בֵּין מְלוּחָה בֵּין טְפֵלָה:

如果有人發誓戒除奶酪，那麼不管是加了鹽還是沒加鹽（的奶酪）都不能吃。

Ha-nodér min ha-gviná, asúr bah bein mluḥá bein tfelá.

עֲשָׂרָה דְּבָרִים מַחֲזִירִין אֶת הַחוֹלֶה לְחׇלְיוֹ וְחׇלְיוֹ קָשֶׁה אֵלּוּ הֵן: הָאוֹכֵל בְּשַׂר שׁוֹר, שֶׁמֶן, בָּשָׂר צָלִי, בְּשַׂר צִפֳּרִים, וּבֵיצָה צְלוּיָה, וְשַׁחֲלַיִם, וְתַגְלַחַת, וּמֶרְחָץ, וּגְבִינָה, וְכָבֵד, וְיֵשׁ אֹמְרִים אַף אֱגוֹזִים, וְיֵשׁ אֹמְרִים אַף קִשּׁוּאִין.

有十樣東西能讓病好的人重返病痛，而且病情還會加重。這十樣東西分別是：狐狸肉、脂肪、烤肉、鳥肉、母雞下的蛋、水芹、刮鬍子、洗澡、奶酪、肝臟，有人還說吃堅果，或者黃瓜也有相同的效果。

'Asará dvarím maḥazirín et ha-ḥolé l-ḥolyó v-ḥolyo qashé élu hen: ha-okhél b'sar shor, shémen, basár tsalí, b'sar tsiporím, u-veitsá tsluyá, v-shaḥaláyim, v-tagláḥat, u-merḥats, u-gviná, v-khavéd, v-yesh omrím af egozím, v-yesh omrím af qisshu'ín.


ימין

詞根
 י־מ־ן
源自原始閃米特語 *yamīn-，源自原始亞非語 *yamin-。

וַיַּעֲלוּ זִפִים אֶל־שָׁאוּל הַגִּבְעָתָה לֵאמֹר הֲלֹוא דָוִד מִסְתַּתֵּר עִמָּנוּ בַמְּצָדֹות בַּחֹרְשָׁה בְּגִבְעַת הַֽחֲכִילָה אֲשֶׁר מִימִין הַיְשִׁימֹֽון׃
西弗人上到基比亞見掃羅，說，大衛不是在我們那裡的樹林裡山寨中、曠野南邊的哈基拉山藏著麼。

撒母耳記上23:19：（聖經和合本翻译）

צָפֹון וְיָמִין אַתָּה בְרָאתָם תָּבֹור וְחֶרְמֹון בְּשִׁמְךָ יְרַנֵּֽנוּ׃
南北為你所創造；他泊和黑門都因你的名歡呼。

詩篇89:12：（聖經和合本翻译）

וּבְנֵי שִׁמְעֹון יְמוּאֵל וְיָמִין וְאֹהַד וְיָכִין וְצֹחַר וְשָׁאוּל בֶּן־הַֽכְּנַעֲנִֽית׃
西緬的兒子是耶母利、雅憫、阿轄、雅斤、瑣轄；還有迦南女子所生的掃羅。

創世紀46:10：（聖經和合本翻译）

וַיִּהְיוּ בְנֵי־רָם בְּכֹור יְרַחְמְאֵל מַעַץ וְיָמִין וָעֵֽקֶר׃
耶拉篾長子蘭的兒子是瑪斯、雅憫、以結。

歷代志上2:27：（聖經和合本翻译）


גברת

gvéret (romanization)
גְּבָרוֹת (indefinite plural)
גְּבִירוֹת (indefinite plural)


בת

繼承自原始閃米特語 *bint-，/i/ 音隨菲利皮法則變為 /a/，/n/ 音則被後面的 /t/ 所同化。

bat (romanization)
בָּנוֹת (indefinite plural)
בַּת־
בְּנוֹת־
בֵּן (masculine)

וַתֹּאמֶר אֲחֹתוֹ אֶל בַּת פַּרְעֹה
vatómer achotó el bat par'ó
（孩子的姐姐）對法老的女兒說

2:7：（聖經和合本翻譯）

(類比בן) 直系女性後裔

בת חוה

用於指女性或陰性名詞的年齡：……歲的，……年的

היא בת שש.

עוד לא אבדה תקותינו \ התקוה בת שנות אלפים
‘Od lo avdah tikvatenu / hatikvah bat shenot ʿalpayim
我們的希望還未破滅，/ 兩千年的古老希望


בת

可能與阿拉伯語 بَاطِيَة (bāṭiya, “酒桶”)有關。

bat (romanization)
בָּתִּים (indefinite plural)

(聖經希伯來語) 液體量積單位，相當於大約40公升


שמאל

源自原始閃米特語 *šimaʔl。與阿拉伯語 شِمَال (šimāl)、阿卡德語 𒆏 (šumēlum)、亞拉姆語 סְמָלָא (səmālā)、שְׂמָאלָא (śəmālā)、ܣܸܡܵܠܵܐ (semmālā)、烏加里特語 𐎌𐎎𐎀𐎍 (šmảl)同源。“北方”的意思指人面對日出時，北方就在左邊，該義項也存在於阿拉伯語。

בצד שמאל

יד שמאל

מפלגת שמאל

וַיֵּחָלֵק עֲלֵיהֶם לַיְלָה הוּא וַעֲבָדָיו וַיַּכֵּם וַֽיִּרְדְּפֵם עַד־חֹובָה אֲשֶׁר מִשְּׂמֹאל לְדַמָּֽשֶׂק׃

到夜晚，亞伯拉罕把他的部下分成幾隊去攻擊敵人，並帶領他們一路追到大馬士革以北的何把。


בשר

詞根
 ב־שׂ־ר
源自原始西閃米特語 *baśar-。與阿拉伯語 بَشَر (bašar, “人類”)同源。

basár (romanization)
בְּשָׂרִים (indefinite plural)
בְּשַׂר־
בִּשְׂרֵי־

כִּי־יַרְחִיב יְהֹוָה אֱלֹהֶיךָ אֶת־גְּבֻלְךָ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר־לָךְ וְאָמַרְתָּ אֹכְלָה בָשָׂר כִּי־תְאַוֶּה נַפְשְׁךָ לֶאֱכֹל בָּשָׂר בְּכׇל־אַוַּת נַפְשְׁךָ תֹּאכַל בָּשָׂר׃
Ki yarḥív Adonái Elohékha et g'vulkhá ka-ashér dibér lakh v-amartá okhlá basár ki t'avá nafsh'khá le'ekhól basár b-khol avvat nafsh'kha tokhál basár.
耶和華你的神照他所應許，擴張你境界的時候，你心裡想要吃肉，說，我要吃肉，就可以隨心所欲的吃肉。

12:20：（聖經和合本翻譯）

כָּל הַבָּשָׂר אָסוּר לְבַשֵּׁל בְּחָלָב, חוּץ מִבְּשַׂר דָּגִים וַחֲגָבִים.

除了魚肉和蝗蟲以外，所有的肉都禁止和牛奶一起煮。

Kol ha-basár asúr l'vashél b-ḥaláv, ḥutz mi-b'sár dagím v-ḥagavím.

תְּהִלַּת יְהֹוָה יְדַבֶּר־פִּי וִיבָרֵךְ כׇּל־בָּשָׂר שֵׁם קׇדְשׁוֹ לְעוֹלָם וָעֶד׃
T'hilát Adonái y'dabér pi vi-yvarékh kol basár shem qodshó l'olám va-ed.
我的口要說出讚美耶和華的話；惟願凡有血氣的，都永永遠遠稱頌他的聖名。

詩篇145:21：（聖經和合本翻譯）

וַתַּעְגְּבָה עַל פִּלַגְשֵׁיהֶם אֲשֶׁר בְּשַׂר־חֲמוֹרִים בְּשָׂרָם וְזִרְמַת סוּסִים זִרְמָתָם׃
va-ta'gvá 'al pilagshehém ashér b'sár ḥamorím b'sarám v-zirmát susím zirmatám
貪戀情人，身壯精足，如驢如馬。

以西結書23:20：（聖經和合本翻譯）

וַיֹּאמֶר לוֹ לָבָן אַךְ עַצְמִי וּבְשָׂרִי אָתָּה וַיֵּשֶׁב עִמּוֹ חֹדֶשׁ יָמִים׃
va-yómer lo laván akh 'atsmí u-v'sarí áta va-yéshev 'imo ḥódesh yamim
拉班對他說，你實在是我的骨肉，雅各就和他同住了一個月。

29:14：（聖經和合本翻譯）

אֵיזֶהוּ מַמְזֵר, כָּל שְׁאֵר בָּשָׂר שֶׁהוּא בְלֹא יָבֹא דִּבְרֵי רַבִּי עֲקִיבָא.

有誰是反教規出生的？根據阿基瓦拉比所說，任何人都不能和自己的親屬性交。

Éizehu mamzér, kol sh'ér basár she-hu v-lo yavó, divrí Rabbi Aqivá.

וְרָאָה הַכֹּהֵן אֶת־הַבָּשָׂר הַחַי וְטִמְּאוֹ הַבָּשָׂר הַחַי טָמֵא הוּא צָרַעַת הוּא׃
v-ra'á ha-kohén et ha-basár ha-ḥai v-tim'ó ha-basár ha-ḥai tamé hu tsará'at hu
祭司一看那紅肉，就定他為不潔淨；紅肉本是不潔淨，是大痲瘋。

13:15：（聖經和合本翻譯）


אשה

源自原始閃米特語 *ʾanθ-at-。與烏加里特語 𐎀𐎘𐎚 (ảṯt)、亞拉姆語 אִנְתְּתָא (ʾintəṯā)、אִיתְּתָא (ʾittəṯā)、阿拉伯語 أُنْثَى (ʔunṯā)同源。

'ishá (romanization)
נָשִׁים (indefinite plural)
אֵשֶׁת־
נְשׁוֹת־
נְשֵׁי־
אִישׁ (masculine)

מִכֹּל הַבְּהֵמָה הַטְּהוֹרָה תִּקַּח לְךָ שִׁבְעָה שִׁבְעָה אִישׁ וְאִשְׁתּוֹ וּמִן הַבְּהֵמָה אֲשֶׁר לֹא טְהֹרָה הִוא שְׁנַיִם אִישׁ וְאִשְׁתּוֹ׃
凡潔淨的畜類，你要帶七公七母；不潔淨的畜類，你要帶一公一母。

7:2：（聖經和合本翻譯）


אשה

與אֵשׁ ('ésh, “火”) ← 原始閃米特語 *ʾiš-有關。

'ishé (romanization)
אִשִּׁים (indefinite plural)
אִשֵּׁה־
אִשֵּׁי־


בני

(בְּנֵי, b'né) בֵּן (ben) 的複數結構態變形。

עֲשֶׂרֶת בְּנֵי הָמָן בֶּן־הַמְּדָתָא
aséret b'né hamán ben-ham'dáta
這十人都是哈米大他的孫子
(字面意思是「哈米大他兒子的兒子」)

以斯帖記9:10：（聖經和合本翻譯）

(בְּנִי, b'ní) בֵּן (ben) 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞。

כֹּה אָמַר יהוה בְּנִי בְכֹרִי יִשְׂרָאֵל
kó amár YHVH b'ní v'chorí yisraél
耶和華這樣說，以色列是我的兒子、我的長子

4:22：（聖經和合本翻譯）

(בָּנַי, banáy) בֵּן (ben) 的複數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞。

וַיֹּאמֶר יוֹסֵף אֶל־אָבִיו בָּנַי הֵם
vayómer yoséf el-avív banáy hém
約瑟對他父親說，這是（神在這裡賜給）我的兒子

48:9：（聖經和合本翻譯）


ברך

詞根
 ב־ר־ך
源自原始閃米特語 *birk-、*bark- (“膝蓋”)。

bérekh (romanization)
ברכיים \ בִּרְכַּיִם (indefinite plural)

הוא ישב על הברכיים שלה.


אישה

isháh (romanization)
נָשִׁים (indefinite plural)
אֵשֶׁת־
אִישׁ (masculine)

אִשָּׁה的長寫法。


זונה

源自詞根 ז־נ־ה 。对比阿拉伯語 زِنًى (zinan)。

zoná (romanization)
זוֹנוֹת (indefinite plural)
זוֹנֶה (masculine)


מטריה

源自詞根 מ־ט־ר 。


גבר

詞根
 ג־ב־ר
源自原始西閃米特語 *gabr-；對比亞拉姆語 גַּבְרָא (gaḇrā, “男人”)。

géver (romanization)
גְּבָרִים (indefinite plural)
גְּבֶרֶת (feminine)


גבר

géver (romanization)
גְּבָרִים (indefinite plural)

בעלי הבתים משכימים עם קריאת הגבר
公雞一大早打鳴的時候，戶主就起來了。

1880, Yehuda Leib Gordon, צלוחית של פלייטון (tslókhít shel fylyéton), page 501:


שלדג

שָׁלָה (shalá, “拔，拉出”) + דָּג (dag, “魚”)


כלי טיס

k'lí táyis (romanization)
כְּלֵי טַיִס (indefinite plural)


דייג

dayág (romanization)
דייגים \ דַּיָּגִים (indefinite plural)
דייג \ דַּיַּג־
דייגי \ דַּיָּגֵי־
דייגת \ דַּיֶּגֶת (feminine)


מטרייה

מִטְרִיָּה的長寫法


דו־חי

חַי (“生活，生命”) + דּוּ (“二”)。


כלי נשק

k'li néshek (romanization)
כְּלֵי נֶשֶׁק (indefinite plural)


חידק

ḥaydáq (romanization)
חַיְדַּקִּים (indefinite plural)


חיזר

ḥayzár (romanization)
חיזרים (indefinite plural)


דקת קשת

דַּקַּת (daká, “……的分鐘”) + קֶשֶׁת (késhet, “弧”)，仿譯自其他語言。

dakát késhet (romanization)
דַּקּוֹת קֶשֶׁת (indefinite plural)


דבש

與阿拉伯語 دِبْس (dibs, “糖漿”)、亞拉姆語 דֻּבְשָׁא、阿卡德語 𒋭 (dišpum)同源。


גשם

詞根
 ג־שׁ־ם
对比烏加里特語 𐎂𐎌𐎎 (gšm, “雨；暴雨”)。


מדחום

源自מַד (mad, “量表”) + חום \ חֹם (khom, “熱；溫度”)。

madḥóm (romanization)
מדחומים \ מַדְחֻמִּים (indefinite plural)


מדחם

מדחום單字 之短寫法


גמל

詞根
 ג־מ־ל
源自原始閃米特語 *gamal-。对比阿拉伯語 جَمَل (jamal, “駱駝”)、جَمَّال (jammāl, “騎駱駝的人”)。

gamál (romanization)
גְּמַלִּים (indefinite plural)
גְּמַל־
גְּמַלֵּי־
נָאקָה (feminine)

וַתְּמַהֵר וַתּוֹרֶד כַּדָּהּ מֵעָלֶיהָ וַתֹּאמֶר שְׁתֵה וְגַם־גְּמַלֶּיךָ אַשְׁקֶה וָאֵשְׁתְּ וְגַם הַגְּמַלִּים הִשְׁקָתָה׃
vat'mahér vatóred kadáh me'aléha vatómer sh'té v'gam-g'malékha 'ashké va'ésht v'gám hag'malím hishkáta.
wattəmahēr wattṓreḏ kaddāh mēʿāléhā wattṓmer šəṯē wəḡam-gəmalléḵā ʾašqé wāʾēšt wəḡam haggəmallīm hišqā́ṯā.
她就急忙從肩頭上拿下瓶來，說，請喝，我也給你的駱駝喝 。我便喝了。她又給我的駱駝喝了。

24:46：（聖經和合本翻譯）


גמל

gamál (romanization)
גַּמָּלִים (indefinite plural)
גַּמַּל־
גַּמָּלֵי־


חותן

khotén (romanization)
חוֹתְנִים (indefinite plural)
חוֹתְנֵי־
חוֹתֶנֶת (feminine)


הולנדי

holándi (romanization)
הוֹלַנְדִּים (indefinite plural)
הולנדית (feminine)


גיור

גִּיּוּר הוּא הֲלִיךְ שֶׁל הֲמָרַת דָּתוֹ שֶׁל גּוֹי לְיַהֲדוּת.

皈依是指從異教改信猶太教的過程。

Giyúr hu halíkh shel hamarát dató shel goy l'Yahadút.


דגים

דָּג (dág) 的複數不定變形。


גן

gan (romanization)
גַּנִּים (indefinite plural)
גַּן־
גַּנֵּי־

בָּאתִי לְגַנִּי אֲחֹתִי כַלָּה
báti l-ganí aḥotí kalá
我妹子、我新婦、我進了我的園中

雅歌5:1：（聖經和合本翻譯）


גן

源自德語 Gen。為希伯來語科學院所接受認定，因其與詞根ג־נ־ן (g-n-n)類似，而該詞根衍生出的詞與花園、幼兒園等有關。源頭的德語詞由威廉·約翰森所造，來自古希臘語 γενεά (geneá, “種族，血統；一代人；後代”)，源自γίγνομαι (gígnomai, “誕生，形成，出現”)的不定過去式。

gen (romanization)
גֶּנִים (indefinite plural)
גֶּן־


דג

與烏加里特語 𐎄𐎂 (dg)有關，源頭不明。

dág (romanization)
דָּגִים (indefinite plural)
דַּג־
דְּגֵי־


קדם

來自原始閃米特語 *q-d-m (“先於，早於”)。对比阿拉伯語 قَدَمَ (qadama)、古典敘利亞語 ܩܕܡ。

וַיַּעְתֵּק מִשָּׁם הָהָרָה מִקֶּדֶם לְבֵית־אֵל וַיֵּט אָהֳלֹה בֵּית־אֵל מִיָּם וְהָעַי מִקֶּדֶם וַיִּבֶן־שָׁם מִזְבֵּחַ לַיהוָה וַיִּקְרָא בְּשֵׁם יְהוָה׃
vaya'ték mishám hahára mikédem l'veit-'él vayét 'oholó beit-'él miyám v'ha'áy mikédem vayiven-shám mizbéakh laYHVH vayikrá b'shém YHVH.
wayyaʿtēq miššām hāhā́rā miqqéḏem ləḇēṯ-ʾēl wayyēṭ ʾohŏlō bēṯ-ʾēl miyyām wəhāʿay miqqéḏem wayyiḇen-šām mizbḗaḥ laYHWH wayyiqrā bəšēm YHWH.
從那裡他又遷到伯特利東邊的山，支搭帳棚，西邊是伯特利、東邊是艾；他在那裡又為耶和華築了一座壇，求告耶和華的名。

12:8：（聖經和合本翻譯）

הֲשִׁיבֵנוּ יְהוָה אֵלֶיךָ ונשוב (וְנָשׁוּבָה) חַדֵּשׁ יָמֵינוּ כְּקֶדֶם׃
hashivénu YHVH 'elékha v'nashúva khadésh yaméinu k'kédem.
hăšīḇḗnū YHWH ʾēléḵā wənāšū́ḇā ḥaddēš yāmḗnū kəqéḏem.
耶和華啊，求你使我們向你回轉，我們便得回轉；求你復新我們的日子，像古時一樣。

耶利米哀歌5:21：（聖經和合本翻譯）


גשר

詞根
 ג־שׁ־ר
源自阿卡德語 𒄀𒅆𒅕𒊑 (/gišru/, “橋”)，參見亞拉姆語 גשרא (gišrā, “橋”) / ܓܫܪܐ (gešrā, “橋”)、阿拉伯語 جِسْر (jisr, “橋”)。


דקירה

詞根
 ד־ק־ר
動詞דקר (dakár)的動作名詞，源自詞根ד־ק־ר (d-q-r)。

d'kirá (romanization)
דקירות (indefinite plural)
דקירת־
דקירות־


כלי רכב

k'lí-rékhev (romanization)
כְּלֵי־רֶכֶב (indefinite plural)

(כְּלֵי־רֶכֶב, k'léi-rékhev) כלי רכב (k'lí-rékhev) 的複數不定變形。


שניה

sh'niyá (romanization)
שְׁנִיּוֹת (indefinite plural)


לחי

lekhí (romanization)
lékhi (romanization)
לְחָיַיִם (indefinite plural)
לְחִי־
לְחָיֵי־

וַיְהִי כְּכַלֹּתוֹ לְדַבֵּר וַיַּשְׁלֵךְ הַלְּחִי מִיָּדוֹ וַיִּקְרָא לַמָּקוֹם הַהוּא רָמַת לֶחִי׃
Va-yhí k'khalotó l'dabér va-yashlékh ha-l'ḥi mi-yadó va-yiqrá la-maqóm ha-hu Ramát Léḥi.
說完這話，就把那腮骨從手裡拋出去了；那地便叫拉末利希。

15:17：（聖經和合本翻譯）

הֶכְשֵׁר מָבוֹי, בֵּית שַׁמַּאי אוֹמְרִים, לֶחִי וְקוֹרָה, וּבֵית הִלֵּל אוֹמְרִים, לֶחִי אוֹ קוֹרָה. רַבִּי אֱלִיעֶזֶר אוֹמֵר, לְחָיַיִן.

對於門口應當怎樣修建合適，煞買一派說是“門柱加樑”，希勒爾一派說是“門柱或樑”，埃利澤拉比則說是“兩個門柱”。

Hekhshér mavóy, beit Shamái omrím, leḥi v-qorá, u-veit Hillél omrím, leḥi o qorá. Rábbi Eli'ézer omér, leḥayáyin.


רכב

與阿拉伯語 رَكِبَ (rakiba, “上船”)、烏加里特語 𐎗𐎋𐎁 (rkb, “騎，乘”)同源。

rékhev (romanization)
רְכָבִים (indefinite plural)


דת

源自中古波斯語 [需要文字] (dʾt' /dāt, dād/, “法律，公正”)、古波斯語 𐎭𐎠𐎫𐎶 (d-a-t-m /dātam/)，與英語 data同源。

dat (romanization)
דָּתוֹת (indefinite plural)
דַּת־

מעשה במרים בת בילגה שהמירה דתה, והלכה ונשאת לסרדיוט אחד ממלכי יוונים

那個叫 Miriam bat Bilgah 的女人改信了其他宗教，嫁給了希臘王治下的軍官。


דגה

对比דג (“魚”, 單數)。


רגש

régesh (romanization)
רְגָשׁוֹת (indefinite plural)
רגש־
רגשות־


דוב

詞根
 ד־ב־ב
源自原始閃米特語 *dubb- (“熊”)。

dov (romanization)
דובים \ דֻּבִּים (indefinite plural)
דֻּבָּה (feminine)


אוקינוס

oqyanós (romanization)
אוקיינוסים \ אוֹקְיְנוֹסִים (indefinite plural)
אוקיינוסי \ אוֹקְיְנוֹסֵי־

אוקיינוס單字 之短寫法。


חתולה

khatulá (romanization)
חֲתוּלוֹת (indefinite plural)
חָתוּל (masculine)

החתולה בחוץ


כלי

k'lí (romanization)
כֵּלִים (indefinite plural)
כְּלִי־
כְּלֵי־

לרחוץ את הכלים בכיור


בעל חיים

bá'al khayím (romanization)
בַּעֲלֵי חַיִּים (indefinite plural)


הר שלחן

הר שולחן單字 之短寫法


רגע

réga' (romanization)
רְגָעִים (indefinite plural)
רֶגַע־
רִגְעֵי־


הר געש

來自約書亞記 24:30 中的地名。

hár gá'ash (romanization)
הָרֵי־גַּעַשׁ (indefinite plural)


שעון שמש

sh'ón shémesh (romanization)
שְׁעוׄנֵי שֶׁמֶשׁ (indefinite plural)


דקה

对比阿拉伯語 دَقِيقَة (daqīqa)。

daka (romanization)
דַּקּוֹת (indefinite plural)
דַּקַּת־
דַּקּוֹת־


חץ

khetz (romanization)
חיצים \ חִצִּים (indefinite plural)
חיצי \ חִצֵּי־


שלחן

shulchán (romanization)
שֻׁלְחָנוֹת (indefinite plural)
שֻׁלְחַן־

שולחן單字 之短寫法


ניצוץ

nitsóts (romanization)
ניצוצות (indefinite plural)
ניצוץ־
ניצוצות־


גאוה

גאווה單字 之短寫法


חומה

对比烏加里特語 𐎈𐎎𐎚 (ḥmt, “牆”)。

khomá (romanization)
חוֹמוֹת (indefinite plural)
חוֹמַת־
חוֹמוֹת־

高大的牆，一般以石頭或磚砌成，用以阻擋人或動物的通過


שביתת נשק

sh'vítat néshek (romanization)
שְׁבִיתוׄת נֶשֶׁק (indefinite plural)


אוקיינוס

源自亞拉姆語 אוקינוס，源自古希臘語 ὠκεανός (ōkeanós, “海洋”)，源自Ὠκεανός (Ōkeanós, “俄刻阿諾斯”)。

אות׳ שע׳ עלה אוקינוס והציץ שלישו של עולם.

那時海洋洶湧猛漲，淹沒世界三分之一的地方。

a. 300, “בחדש (יתרו), פרשה ו”, 出自 Mekhilta de-Rabbi Ishmael，第 223 頁:


דלת

源自原始閃米特語 *dalt- (“門”)，與阿卡德語 𒄑𒅅 (daltum)、烏加里特語 𐎄𐎍𐎚 (dlt /daltu/)、亞拉姆語 דַּלְתָּא同源。/t/ 音原是陰性標記，後來被重新解釋為詞根的第三個輔音。

délet (romanization)
דלתיים \ דְּלָתַיִם
דְּלָתוֹת (indefinite plural)
דֶּלֶת־
דַּלְתוֹת־

וּשְׁתַּיִם דְּלָתוֹת לַדְּלָתוֹת שְׁתַּיִם מוּסַבּוֹת דְּלָתוֹת שְׁתַּיִם לְדֶלֶת אֶחָת וּשְׁתֵּי דְלָתוֹת לָאַחֶרֶת׃
U-shtáyim dlatót la-dlatót shtáyim musabot dlatót shtáyim l-délet eḥat u-shtéy dlatót la-aḥéret.
每扇分兩扇，這兩扇是摺疊的：這邊門分兩扇，那邊門也分兩扇。

以西結書41:24：（聖經和合本翻譯）

וַיָּסֶךְ בִּדְלָתַיִם יָם בְּגִיחוֹ מֵרֶחֶם יֵצֵא׃
Va-yásekh bi-dlatáyim yam; b-giḥo me-réḥem yetsé
海水衝出，如出胎胞；那時誰將他關閉

約伯記38:8：（聖經和合本翻譯）

הַמַּשְׂכִּיר בַּיִת לַחֲבֵרוֹ, הַמַּשְׂכִּיר חַיָּב בַּדֶּלֶת, בַּנֶּגֶר, וּבְמַנְעוּל, וּבְכָל דָּבָר שֶׁמַּעֲשֵׂה אֻמָּן.

出借房屋給他同伴的，作為地主應當配給他門、閂、鎖，和工匠所做的任何（與之有關的）物品。

Ha-maskír báyit la-ḥaveró, ha-maskír ḥayyáv ba-délet, ba-néger, uva-man'úl, uv-khol davár she-ma'asé ummán.

רָאָה שֶׁנִּנְעֲלָה דֶּלֶת בִּפְנֵי תִּינוֹק — שׁוֹבְרָהּ וּמוֹצִיאוֹ

人看見了小孩被關上的門困住的，當打破它帶他出來。

Ra'á she-nin'alá délet bifnéi tinóq, shovráh u-motsi-ó.


חוף

源自亞拉姆語 חוֹפָא (ḥōfā, “邊界，邊緣”)。與阿拉伯語 حَافَة (ḥāfa)同源。

khof (romanization)
חוֹפִים (indefinite plural)
חוֹף־
חוֹפֵי־


רעידת אדמה

r'idát-adamá (romanization)
רעידות אדמה (indefinite plural)

רעידת אדמה בעוצמה של 6.1 בסולם ריכטר

r'idát-adamá b'otsmá shél 6.1 b'sulám ríkhter


חתלתול

חָתוּל (chatúl, “貓”)重複最後兩個輔音־תל所得出的指小詞。对比כְּלַבְלַב (k'lavláv, “小狗”) ← כֶּלֶב (“狗”)。


דבורה

源自原始閃米特語 *dVbr- (“蜂”)。與古典敘利亞語 ܕܒܘܪܐ (debbōrā)、阿姆哈拉語 ዲቧራ (dibʷara)、阿拉伯語 دَبُّور (dabbūr)、زُنْبُور (zunbūr)、古典曼達安語 ࡆࡉࡌࡁࡅࡓࡀ (zimbura)、亞拉姆語 דְּבוֹרְתָא、זִיבּוֹרָא同源。

dvorá (romanization)
דְּבוֹרִים (indefinite plural)


קשת

與阿卡德語 𒄑𒉼 (qaštum, “弓”)、阿拉伯語 قَوْس (qaws, “弓”)同源。

késhet (romanization)
קְשָׁתוֹת (indefinite plural)
קֶשֶׁת־


קשת

kashát (romanization)
קַשָּׁתִים (indefinite plural)
קַשַּׁת־

וַיְהִי אֱלֹהִים אֶת־הַנַּעַר וַיִּגְדָּל וַיֵּשֶׁב בַּמִּדְבָּר וַיְהִי רֹבֶה קַשָּׁת׃
神保佑童子，他就漸長，住在曠野，成了弓箭手。

創世紀21:20：（聖經和合本翻譯）


שולחן

对比烏加里特語 𐎘𐎍𐎈𐎐 (ṯlḥn, “桌子”)。

shulkhán (romanization)
שולחנות \ שֻׁלְחָנוֹת (indefinite plural)
שולחן \ שֻׁלְחַן־


גר

ger (romanization)
גֵּרִים (indefinite plural)
גיורת \ גִּיֹּרֶת (feminine)
גֵּרָה (feminine)

וְגֵר לֹא־תוֹנֶה וְלֹא תִלְחָצֶנּוּ כִּי־גֵרִים הֱיִיתֶם בְּאֶרֶץ מִצְרָיִם׃
V-gér lo toné v-lo tilḥatsénu ki gerím heyitém b-éretz Mitzráyim.
不可虧負寄居的，也不可欺壓他，因為你們在埃及地也作過寄居的。

22:20：（聖經和合本翻譯）

גֵּר אָנֹכִי בָאָרֶץ אַל־תַּסְתֵּר מִמֶּנִּי מִצְוֺתֶיךָ׃
Ger anokhí va-áretz; al tastér miméni mitsvotékha.
我是在地上作寄居的，求你不要向我隱瞞你的命令。

詩篇119:19：（聖經和合本翻譯）

גֵּר שֶׁנִּתְגַּיֵּר בְּעֶרֶב פֶּסַח, בֵּית שַׁמַּאי אוֹמְרִים, טוֹבֵל וְאוֹכֵל אֶת פִּסְחוֹ לָעֶרֶב. וּבֵית הִלֵּל אוֹמְרִים, הַפּוֹרֵשׁ מִן הָעָרְלָה כְּפוֹרֵשׁ מִן הַקֶּבֶר:

煞買一派說，逾越節出祭品前一天皈依的人，當晚就能沐浴享宴。而希勒爾一派說，人行了割禮，就脫離了墳墓。

Ger she-nitgayyér b-'érev Pésaḥ, beit Shammái omrím, ṭovél v-okhél et pisḥó la-árev. U-veit Hillél omrím, ha-porésh min ha-'orlá k-porésh min ha-kéver.

תָּנוּ רַבָּנַן גֵּר שֶׁבָּא לְהִתְגַּיֵּר בַּזְּמַן הַזֶּה אוֹמְרִים לוֹ מָה רָאִיתָ שֶׁבָּאתָ לְהִתְגַּיֵּר

拉比教導說：有個這時候皈依的人，他們問他，你是見了什麼，使你想要皈依的？

Tanú rabanán: Ger she-ba l'hitgayér ba-zman ha-zeh, omrím lo: ma ra'íta she-báta l'hitgayér?


חם

对比阿拉伯語 حَم (ḥam)、吉茲語 ሐም (ḥäm)。

khám (romanization)
חָמִים (indefinite plural)
חֲמִי־
חֲמֵי־
חָמוֹת (feminine)


הר

詞根
 ה־ר־ר
对比烏加里特語 𐎅𐎗 (hr, “山”)。

har (romanization)
הָרִים (indefinite plural)
הַר־


דם

詞根
 ד־מ־ם
源自原始閃米特語 *dam-。

dam (romanization)
דָּמִים (indefinite plural)
דַּם־
דְּמֵי־


מטר

詞根
 מ־ט־ר
源自原始閃米特語 [具體何詞?]。对比亞拉姆語 ܡܛܪܐ、מִטְרָא (miṭrā)、阿拉伯語 مَطَر (maṭar)。

matár (romanization)
מְטָרִים (indefinite plural)
מְטַר־
מִטְרֵי־


מטר

源自法語 mètre及其同源詞，源自古希臘語 μέτρον (métron, “量度；規則；長度，尺寸；詩歌的韻律”)。

méter (romanization)
מֶטְרִים (indefinite plural)


חרמן

kharmán (romanization)
חרמנים (indefinite plural)
חרמן־
חרמני־


שעון

源自שָׁעָה (sha'á, “小時”) + ־ון (-on)。

sha'ón (romanization)
שְׁעוֹנִים (indefinite plural)
שְׁעוֹן־
שְׁעוֹנֵי־


גאות

יְהוָה מָלָךְ גֵּאוּת לָבֵשׁ לָבֵשׁ יְהוָה עֹז הִתְאַזָּר אַף־תִּכּוֹן תֵּבֵל בַּל־תִּמּוֹט׃
Adonái malákh ge'út lavésh lavésh Adonái 'oz hit'azár af tikón tevél bal timót
耶和華作王；他以威嚴為衣穿上；耶和華以能力為衣，以能力束腰；世界就堅定，不得動搖。

詩篇93:1：（聖經和合本翻譯）


שנהב

為一複合詞，第一部分是שֵׁן (shén, “牙齒”)，第二部分有爭議，可能來自埃及語 ꜣbw (“大象”)。

shenháv (romanization)
שֶׁנְהַבִּים (indefinite plural)
שֶׁנְהַב־
שֶׁנְהַבֵּי־


טבעונות

源自טִבְעוֹנִי (tiv'oní, “吃素的”) + ־וּת (-út)。


חרטום

对比阿拉伯語 خُرْطُوم (ḵurṭūm, “鼻子；口吻部；象鼻”)。

khartóm (romanization)
חַרְטוֹמִים (indefinite plural)
חַרְטוֹם־


זנב

詞根
 ז־נ־ב
源自原始閃米特語 *ḏanab-。

zanáv (romanization)
זְנָבוֹת (indefinite plural)
זְנַב־
זַנְבוֹת־


חתול

來自巴比倫塔木德中的用語。與巴比倫塔庫姆譯本以賽亞書 13:22 中的用詞猶太巴比倫亞拉姆語 חתולין (複數)有關，將聖經希伯來語 אִיִּים (“豺”) 譯成 חֲתוּלִין (“貓”)。

khatúl (romanization)
חֲתוּלִים (indefinite plural)
חֲתוּל־
חֲתוּלָה (feminine)


מלצר

meltsár (romanization)
מֶלְצָרִים (indefinite plural)
מֶלְצַר־
מֶלְצָרֵי־
מֶלְצָרִית (feminine)

(מֶלְצַר־, meltsár-) מֶלְצַר 的單數結構態變形。


רהב

ráhav (romanization)
רְהָבִים (indefinite plural)


כלי דם

源自כְּלִי־ (k'lí-, “……的器皿”) + דָּם (dám, “血液”)。

k'lí-dám (romanization)
כְּלֵי־דָּם (indefinite plural)
כְּלִי־דַּם־
כְּלֵי־דַּם־

(כְּלֵי־דָּם, k'léi-dám) כְּלִי־דָּם 的複數不定變形。

(כְּלִי־דַּם־, k'lí-dám-) כְּלִי־דָּם 的單數結構態變形。

(כְּלֵי־דַּם־, k'léi-dám-) כְּלִי־דָּם 的複數結構態變形。


צדק

詞根
 צ־ד־ק
源自詞根צ־ד־ק (TZ-d-q)。動詞變位類型為 pa'al。“木星”之義來自腓尼基神祇希迪克，其在羅馬神話中等價於朱庇特。因此這是對羅馬神祇之名的仿譯。

tzédek (romanization)
צְדָקִים (indefinite plural)
צֶדֶק־


כתב עת

k'táv 'ét (romanization)
כִּתְבֵי עֵת (indefinite plural)


קרקע

詞根
 ק־ר־ק־ע
源自原始閃米特語 *ḳarḳar-。对比阿卡德語 𒆠 (qaqqarum)。


צמחוני

詞根
 צ־מ־ח
源自צֶמַח (tsémaḥ, “植物”)。

tsimḥoní (romanization)
צִמְחוֹנִים (indefinite plural)
צִמְחוֹנִית (feminine)


זרוע

詞根
 ז־ר־ע
对比亞拉姆語 דְּרָעָא (dərāʿā)、阿拉伯語 ذِرَاع (ḏirāʕ)

z'róa' (romanization)
זְרוֹעוֹת (indefinite plural)
זְרוֹעַ־
זְרוֹעוֹת־

(軍隊、警察的) 部門；武裝力量

逾越節晚餐上的烤羊羔脛骨


ידית

יָד (yád, “手”) + ־ית (-ít, 置於部分表示大件物品的陽性名詞後，組成對應小件物品的陰性名詞)

yadít (romanization)
יָדִיּוֹת (indefinite plural)


טבעוני

源自טֶבַע (téva, “自然”)。

tiv'oní (romanization)
טִבְעוֹנִית (feminine)


שביתה

詞根
 שׁ־ב־ת
動詞שָׁבַת (shavát)的動作名詞，源自詞根שׁ־ב־ת (sh-b-t)。


אדמה

'adamá (romanization)
אֲדָמוֹת (indefinite plural)
אַדְמַת־
אַדְמוֹת־


אינסוף

源自אֵין (ein, 否定助詞) + סוֹף (sof, “結束，終止”)。


כתב יד

源自כְּתַב (k'táv, “書寫”) + יָד (yád, “手”)。

k'táv yád (romanization)
כִּתְבֵי יָד (indefinite plural)


זית

類似烏加里特語 𐎇𐎚𐎎 (ztm)、腓尼基語 𐤆𐤕 (zt)、加利利亞拉姆語 זֵיתָא (zētā)、敘利亞亞拉姆語 ܙܝܬܐ (zaytā)，與阿姆哈拉語 ዘይት (zäyt, “橄欖油”)、阿拉伯語 زَيْت (zayt, “油，橄欖油”)，以及借自閃米特語族的古典亞美尼亞語 ձէթ (jētʿ)、上古格魯吉亞語 ზეთი (zeti)同源；源自西北閃米特語支；亦見埃及語 D-d:t*W-M1 ḏt。

záyit (romanization)
זֵיתִים (indefinite plural)
זֵית־
זֵיתֵי־


יום עצמאות

yóm 'atsma'út (romanization)
יְמֵי עַצְמָאוּת (indefinite plural)


יומן

yomán (romanization)
יוֹמָנִים (indefinite plural)
יוֹמַן־
יוֹמָנֵי־


עיתון

詞根
 ע־ת־ת
由艾利澤·本-耶胡達造出。源自עֵת ('ét, “時間”) + ־וֹן (-ón)，類比德語 Zeitung所造。

‘itón (romanization)
עיתונים \ עִתּוֹנִים (indefinite plural)
עיתוני \ עִתּוֹנֵי־


סוף שבוע

sóf shavúa' (romanization)
סוֹפֵי שָׁבוּעַ (indefinite plural)


רווק

ravák (romanization)
רווקה \ רַוָּקָה (feminine)


הארץ

הַ־ (ha-) + אֶרֶץ ('érets, “土地”)。

אֶרֶץ ('érets) 的定形式


עצמאות

由伊塔馬爾·本-阿維造出：עצמי (ˈatsmi, “自己”) + ־ות (-ut)。

atsmaút (romanization)
עצמאויות \ עַצְמָאֻיּוֹת (indefinite plural)
עַצְמָאוּת־
עצמאויות \ עַצְמָאֻיּוֹת־


ינשוף

yanshúf (romanization)
יַנְשׁוּפִים (indefinite plural)


גאווה

אַל־תְּבוֹאֵנִי רֶגֶל גַּאֲוָה וְיַד־רְשָׁעִים אַל־תְּנִדֵנִי׃
Al t'vo'éni régel ga'avá v-yad r'sha'ím al t'nidéni
不容驕傲人的腳踐踏我，不容兇惡人的手趕逐我。

詩篇36:12：（聖經和合本翻譯）

אֵין כָּאֵל יְשֻׁרוּן רֹכֵב שָׁמַיִם בְעֶזְרֶךָ וּבְגַאֲוָתוֹ שְׁחָקִים׃
Ein k-El y'shurún rokhév shamáyim v-'ezrékha uv-ga'avató s'ḥaqím.
耶書崙哪，沒有能比神的：他為幫助你，乘在天空，顯其威榮，駕行穹蒼。

33:26：（聖經和合本翻譯）


יון

yon (romanization)
יוֹנִים (indefinite plural)


טבע

源自詞根 ט־ב־ע 。对比阿拉伯語 طَبْع (ṭabʕ, “自然”)、海灣阿拉伯語 طبع (ṭibaʕ, “溺水”)。

בואי אל גני גנים — תראי טבע שלי


סופית

sofít (romanization)
סופיות (indefinite plural)
סוֹפִית־
סופיות־


מוות

詞根
 מ־ו־ת
源自詞根 מ־ו־ת 。对比阿拉伯語 مَوْت (mawt, “死亡”)


חמה

יָמִים לְבָנִים, אֲרֻכִּים כְּמוֹ בַּקַּיִץ קַרְנֵי-הַחַמָּה
yamim l'vanim k'mo baqayits qarnei-hakhama
白日長如夏季陽光

יָמִים לְבָנִים - לאה גולדברג


חמה

詞根
 י־ח־ם 对比亞拉姆語 יַחְמָא (“毒”)、古典敘利亞語 ܚܶܡܬܳܐ (ħɛm(mə)θɑ(ʔ), “熱；憤怒；毒”)、阿拉伯語 حُمَةٌ (ḥumatun, “毒；熱；發熱”)、吉茲語 ሐሞት (ḥämot, “膽汁；毒；憤怒”)、阿姆哈拉語 ሐሞት (ḥämot, “膽汁；憤怒”)、提格里尼亞語 ሓሞት (ḥamot, “膽汁”)。可能與阿卡德語 /imtu/（“毒”）、 阿拉伯語 حَمِيم (ḥamīm, “熱水；發熱”)有關。

khemá (romanization)
חֵמוֹת (indefinite plural)
חמת־
חמות־

וְה֤וּא רַח֨וּם יְכַפֵּ֥ר עָוֺן֮ וְֽלֹא־יַ֫שְׁחִ֥ית וְ֭הִרְבָּה לְהָשִׁ֣יב אַפּ֑וֹ וְלֹֽא־יָ֝עִיר כָּל־חֲמָתֽוֹ׃
但他有憐憫，赦免他們的罪孽，不滅絕他們；而且屢次消他的怒氣，不發盡他的忿怒。

詩篇78:38：（聖經和合本翻譯）

חֲמַ֥ת תַּנִּינִ֖ם יֵינָ֑ם וְרֹ֥אשׁ פְּתָנִ֖ים אַכְזָֽר׃
他們的酒是大蛇的毒氣，是虺蛇殘害的惡毒。

32:33：（聖經和合本翻譯）


בהמה

詞根
 ב־ה־ם
與烏加里特語 𐎁𐎅𐎎𐎚 (bhmt)、阿拉伯語 بَهِيمَة (bahīma)、吉茲語 ባሃመ (baham, “啞”)同源。

behemá (romanization)
בְּהֵמוֹת (indefinite plural)
בֶּהֱמַת־
בַּהֲמוֹת־

(多指馴化的) 動物；牲畜


עת

et (romanization)
עיתים \ עִתִּים (indefinite plural)
עֵת־
עיתי \ עִתֵּי־

לַכֹּל זְמָן וְעֵת לְכָל־חֵפֶץ תַּחַת הַשָּׁמָיִם׃ עֵת לָלֶדֶת וְעֵת לָמוּת עֵת לָטַעַת וְעֵת לַעֲקוֹר נָטוּעַ׃
lakól z'mán v'ét l'khól-khéfets tákhat hashamáyim: et lalédet v'ét lamút et latá'at v'ét la'akór natúa:
凡事都有定期，天下萬務都有定時：生有時，死有時；栽種有時，拔出所栽種的，也有時；

傳道書3:1–2：（聖經和合本翻譯）


ידיד

詞根
 י־ד־ד
與阿拉伯語 وَدِيد (wadīd, “友愛的，親愛的”)、烏加里特語 𐎊𐎄 (yd, “親愛的”)有關（根據 Even-Shoshan 詞典）。

yadíd (romanization)
יְדִידִים (indefinite plural)
יְדִיד־
יְדִידֵי־
יְדִידָה (feminine)


יונה

詞根
 י־ו־ן
源自原始閃米特語 *šawmān-。

yoná (romanization)
יוֹנִים (indefinite plural)
יוֹנַת־
יוֹנֵי־

השמיעיני את קולך


חמור

詞根
 ח־מ־ר
源自原始閃米特語 *ḥimār- (“驢”)。與阿拉伯語 حِمَار (ḥimār)同源。

khamór (romanization)
חֲמוֹרִים (indefinite plural)
אָתוֹן (feminine)

וַיִּקַּח מֹשֶׁה אֶת־אִשְׁתּוֹ וְאֶת־בָּנָיו וַיַּרְכִּבֵם עַל־הַחֲמֹר
yayikách moshé et-ishtó v'et-banáv vayarkivém al-hachamór
摩西就帶著妻子和兩個兒子，叫他們騎上驢回埃及地去

4:20：（聖經和合本翻譯）

לֹא־תַחֲרֹשׁ בְּשׁוֹר־וּבַחֲמֹר יַחְדָּו
lo-tacharósh b'shor-uvachamór yachdáv
不可並用牛驢耕地

22:10：（聖經和合本翻譯）

פָּרָה שֶׁיָּלְדָה כְּמִין חֲמוֹר, וַחֲמוֹר שֶׁיָּלְדָה כְּמִין סוּס, פָּטוּר מִן הַבְּכוֹרָה

牛生子如驢者，或驢生子如馬者，免於做頭胎的祭品

Paráh she-yaldáh k-min ḥamór, va-ḥamór she-yaldah k-min sus, patur min ha-b'khorah.


חום

khúm (romanization)
חוּמִים (indefinite plural)
חוּם־
חוּמֵי־

חום (צבע)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ

(חוּם־, khúm-) חוּם 的單數結構態變形。


חום

詞根
 ח־מ־ם
源自詞根ח־מ־ם (kh-m-m)；對比חַם (khám)。

חום (פיזיקה)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ

חום (תסמין)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ

(חֹם־, khóm-) חום \ חֹם 的單數結構態變形。


קן

ken (romanization)
קינים \ קִנִּים (indefinite plural)
קַן־


יום הולדת

yom-hulédet (romanization)
ימי הולדת \ יְמֵי הֻלֶּדֶת (indefinite plural)

אני אספור ימי הולדת, את העונות שמתחלפות


כינה

kiná (romanization)
כינים \ כִּנִּים (indefinite plural)


חלב

詞根
 ח־ל־ב
源自原始閃米特語 *ḥalīb-。

khaláv (romanization)
חֲלָבִים (indefinite plural)
חֲלֵב־


חלב

部分根據教法不可食用的動物脂肪

וּקְחוּ אֶת אֲבִיכֶם וְאֶת בָּתֵּיכֶם וּבֹאוּ אֵלָי וְאֶתְּנָה לָכֶם אֶת טוּב אֶרֶץ מִצְרַיִם וְאִכְלוּ אֶת חֵלֶב הָאָרֶץ.
將你們的父親和你們的眷屬，都搬到我這裡來，我要把埃及地的美物賜給你們，你們也要吃這地肥美的出產。

創世記 45:18（聖經和合本翻譯）


ארץ

詞根
 א־ר־ץ
源自原始閃米特語 *ʔarṣ́-。对比阿拉伯語 أَرْض (ʔarḍ)、亞拉姆語 אַרְעָא。

'éretz (romanization)
אֲרָצוֹת (indefinite plural)
אֶרֶץ־
אַרְצוֹת־
אָרֶץ

בְּרֵאשִׁית בָּרָא אֱלֹהִים אֵת הַשָּׁמַיִם וְאֵת הָאָרֶץ׃
b'reshít bará 'elohím 'ét hashamáyim v'ét ha'árets.
起初神創造天地。

1:1：（聖經和合本翻譯）


יער

对比阿拉伯語 وَعْر (waʕr, “劣地”)。

yá'ar (romanization)
יְעָרוֹת (indefinite plural)
יַעַר־
יַעֲרֵי־

יַעֲלֹז שָׂדַי וְכָל־אֲשֶׁר־בּוֹ אָז יְרַנְּנוּ כָּל־עֲצֵי־יָעַר׃
yaʿalóz sadái v-khol ashér bo; az y'ran'nú kol ʿatséi yáʿar
願田和其中所有的都歡樂；那時，林中的樹木，都要在耶和華面前歡呼；

詩篇96:12：（聖經和合本翻譯）

(יַעַר־, yá'ar) יַעַר (yá'ar) 的單數結構態變形。


כאב

对比亞拉姆語 כֵּאבָא/כֵּיבָא (kēḇā)、阿拉伯語 كَئِبَ (kaʔiba, “傷心，憂鬱”)、馬爾他語 kiebi (“悲哀，傷心，憂鬱”)。

ke'év (romanization)
כְּאֵבִים (indefinite plural)


מחט

máḥat (romanization)
מְחָטִים (indefinite plural)
מַחַט־
מַחֲטֵי־


ננס לבן

ננס (“侏儒，矮人”) + לבן (“白色的”)。

nanás laván (romanization)
נַנָּסִים לְבָנִים (indefinite plural)


מוסיקה

מוּזִיקָה (múzika)的另一種寫法


בן

詞根
 ב־ן
源自原始閃米特語 *bin-。

bén (romanization)
בָּנִים (indefinite plural)
בֶּן־
בְּנֵי־
בַּת (feminine)

בן אדם

בן ישראל

擁有某個抽象性質（如知識、能力）的人

בן דעת

בן תורה

用於表示男性或陽性名詞的年齡：……歲的，……年的

הוא בן שש.

וְנֹ֕חַ בֶּן־שֵׁ֥שׁ מֵא֖וֹת שָׁנָ֑ה וְהַמַּבּ֣וּל הָיָ֔ה מַ֖יִם עַל־הָאָֽרֶץ׃
當洪水氾濫在地上的時候，挪亞整六百歲。

7:6：（聖經和合本翻譯）

בית קברות בן 4,000 שנה שופך אור על י-ם בתקופת הברונזה
béit-k'varót bén 4,000 shaná shofékh ór ál y-m bit'kufát-hab'rónza
距今4000年的墓地有助於理解青銅時代的耶路撒冷

2011年9月28日，ניר חסון，國土報網頁版：


חיה

詞根
 ח־י־ה
源自原始閃米特語 *ḥay(aw)- (“動物”)。與阿拉伯語 حَيَوَان (ḥayawān)、古典敘利亞語 ܚܝܘܬܐ (ḥaywəṯā)、烏加里特語 𐎈𐎆𐎉 (ḥwt)同源。

khayá (romanization)
חַיּוֹת (indefinite plural)
חיית \ חַיַּת־
חַיּוֹת־


נגה

詞根
 נ־ג־ה
源自詞根נ־ג־הּ (n-g-h)。

nógah (romanization)
נְגָהִים (indefinite plural)
נֹגַהּ־


עורך דין

'orékh dín (romanization)
עוֹרְכֵי דִּין (indefinite plural)
עוֹרֶכֶת דִּין (feminine)


שפיכה

שָׁפַךְ (“潑，倒”)的動詞性名詞。

sh'fikhá (romanization)
שְׁפִיכוֹת (indefinite plural)
שְׁפִיכַת־
שְׁפִיכוֹת־


גמר

與阿卡德語 𒂵𒈠𒀸 (gamārum, “使結束，完成”)同源。

gmar (romanization)
גְּמָרִים (indefinite plural)


ננס

詞根
 נ־נ־ס
源自古希臘語 νᾶνος (nânos)，經由密釋納傳入。

nanás (romanization)
נַנָּסִים (indefinite plural)
נַנָּסִית (feminine)


מלוח

对比阿拉伯語 مُلَّاح (mullāḥ, “鹼蓬”)。


סוף

詞根
 ס־ו־ף
源自亞拉姆語 סוֹף (sōp̄)

sóf (romanization)
סוֹפִים (indefinite plural)
סוֹף־
סוֹפֵי־


סוף

詞根
 ס־ו־ף
源自晚期埃及語 ṯwfj (“紙莎草（叢）”)。


לבב

詞根
 ל־ב־ב
源自詞根 ל־ב־ב (l-b-b)。源自原始閃米特語 *libb-。

וְיַיִן יְשַׂמַּח לְֽבַב־אֱנֹושׁ לְהַצְהִיל פָּנִים מִשָּׁמֶן וְלֶחֶם לְֽבַב־אֱנֹושׁ יִסְעָֽד׃
又得酒能悅人心，得油能潤人面，得糧能養人心。

詩篇104:15：（聖經和合本翻譯）


ספינה

詞根
 ס־פ־ן
借自亞拉姆語 סְפינִתָּא (sǝp̄īntā)。

sfiná (romanization)
סְפִינוֹת (indefinite plural)
סְפִינַת־

[…] וְיֹונָה יָרַד אֶל־יַרְכְּתֵי הַסְּפִינָה וַיִּשְׁכַּב וַיֵּרָדַֽם׃
 […] 約拿已下到底艙，躺臥沉睡。

約拿書1:5：（聖經和合本翻譯）


אדון

可能與דִּין (dín, “法律”)有關。对比烏加里特語 𐎀𐎄𐎚 (ảdt, “女士”)。

adón (romanization)
אֲדוֹנִים (indefinite plural)
אֲדוֹן־
אֲדוֹנֵי־

(置於男性名字前) 先生


לחם

與阿拉伯語 لَحْم (laḥm, “肉”)同源。


מאה

源自原始閃米特語 *miʾat-。

me'á (romanization)
מֵאוֹת (indefinite plural)
מְאַת־
מְאוֹת־


מוזיקה

經由其他歐洲語言，如英語 music借入；源頭為古希臘語 μουσική (mousikḗ)。

múzika (romanization)
מוזיקות (indefinite plural)
מוזיקת־


כנה

kaná (romanization)
כַּנּוֹת (indefinite plural)


כנה

kiná (romanization)
כִּנִּים (indefinite plural)


זקן

源自原始閃米特語 *ḏaḳan- (“鬍鬚”)。與阿卡德語 𒅾 (ziqnum)、阿拉伯語 ذَقَن (ḏaqan)同源。

zakán (romanization)
זְקָנִים (indefinite plural)
זְקַן־
זִקְנֵי־

לֹא תַקִּפוּ פְּאַת רֹאשְׁכֶם וְלֹא תַשְׁחִית אֵת פְּאַת זְקָנֶךָ׃
Lo taqfú pə'at roshkhém, v-ló tashḥít et pə'at zəqanékha
頭的周圍不可剃，鬍鬚的周圍也不可損壞。

19:27：（聖經和合本翻譯）


זקן

zakén (romanization)
זְקֵנִים (indefinite plural)
זְקַן־
זִקְנֵי־
זְקֵנָה (feminine)

אַף עַל פִּי שֶׁלֹּא נִכְתְּבָה תּוֹרָה שֶׁבְּעַל פֶּה, לִמְּדָהּ מֹשֶׁה רַבֵּנוּ כֻּלָּהּ בְּבֵית דִּינוֹ לְשִׁבְעִים זְקֵנִים; וְאֶלְעָזָר וּפִינְחָס וִיהוֹשׁוּעַ, שְׁלָשְׁתָּן קִבְּלוּ מִמֹּשֶׁה.

雖然口頭妥拉沒有用文字記錄下來，但摩西已在法庭把它教給了七位智者；以利亞撒、非尼哈、約書亞在這方面的知識都是承自摩西。

ʾaf ʿal pi shelo niḫteva tora shebeʿal fe, limeḏa moshe rabenu kula bebeyṯ dino leshivʿim zeqenim; veʾelʿazar ufinḥam vihoshuʿa shelashtan qibelu mimoshe


ירק

詞根
 י־ר־ק
源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。

גן-הירק

יְרָקוֹת (y'rakót) 的單數


ירק

詞根
 י־ר־ק
源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。

וַיְדַבֵּר אַחְאָב אֶל־נָבוֹת ׀ לֵאמֹר ׀ תְּנָה־לִּי אֶת־כַּרְמְךָ וִיהִי־לִי לְגַן־יָרָק כִּי הוּא קָרוֹב אֵצֶל בֵּיתִי וְאֶתְּנָה לְךָ תַּחְתָּיו כֶּרֶם טוֹב מִמֶּנּוּ אִם טוֹב בְּעֵינֶיךָ אֶתְּנָה־לְךָ כֶסֶף מְחִיר זֶה׃
亞哈對拿伯說，你將你的葡萄園給我作菜園，因為是靠近我的宮，我就把更好的葡萄園換給你，或是你要銀子，我就按著價值給你。

列王紀上21:2：（聖經和合本翻譯）

טוֹב אֲרֻחַת יָרָק וְאַהֲבָה־שָׁם מִשּׁוֹר אָבוּס וְשִׂנְאָה־בוֹ׃
吃素菜、彼此相愛，強如吃肥牛、彼此相恨。

箴言15:17：（聖經和合本翻譯）


ירק

詞根
 י־ר־ק
源自詞根י־ר־ק，源自原始閃米特語 *waraḳ-。

ירוק單字 之短寫法。


שמש

源自原始閃米特語 *śamš-。

shémesh (romanization)
שְׁמָשׁוֹת (indefinite plural)


שמש

用於點亮光明節燈臺的特殊用蠟燭


מדבר

midbár (romanization)
מִדְבָּרִים (indefinite plural)
מִדְבַּר־
מִדְבְּרֵי־


שבט

詞根
 שׁ־ב־ט
源自原始閃米特語 *šabṭ-。

shévet (romanization)
שְׁבָטִים (indefinite plural)
שִׁבְטֵי־

聖經和合本

גַּם כִּי אֵלֵךְ בְּגֵיא צַלְמָוֶת לֹא אִירָא רָע כִּי אַתָּה עִמָּדִי שִׁבְטְךָ וּמִשְׁעַנְתֶּךָ הֵמָּה יְנַחֲמֻנִי

我雖然行過死蔭的幽谷，也不怕遭害：因為你與我同在；你的杖、你的竿，都安慰我。


כתב

詞根
 כ־ת־ב
源自詞根כ־ת־ב (k-t-b)，源自原始西閃米特語 *katab-；對比阿拉伯語 كَتَبَ (kataba, “寫”)、كِتَاب (kitāb, “書”)。

k'táv (romanization)
כְּתָבִים (indefinite plural)
כְּתַב־
כִּתְבֵי־


כתב

katáv (romanization)
כַּתָּבִים (indefinite plural)
כַּתָּבֵי־
כַּתֶּבֶת (feminine)


מר

詞根
 מ־ר־א
源自亞拉姆語 מרא (maraʾ)；對比古典敘利亞語 ܡܪܐ (mārā)。可能受英語 Mr所增強影響。

先生 (對男人的尊稱，在希伯來語中，置於姓氏之前)

先生，大人 (對他人的尊稱，置於名字前)

לכבוד גדול קדוש מר ורב יעקב החכם והנבון, הנחמד, היקר, הנכבד, בן כבוד גדול קדוש מר ורב נתנאל פיומי, העיד המימן, עיד ארץ תימן, ראש הקהילות ושוע המקהלות בארץ תימן.

致崇高、偉大、神聖的亞科夫大人老師，智慧、友好、親愛、受人尊敬的聖人、崇高、偉大、神聖、傑出的葉門王公、會眾之首、社群之領袖，納坦埃耳·法尤米大人老師。

1172, 摩西·本·邁蒙, 葉門書信:


יום

詞根
 י־ו־ם
源自原始閃米特語 *yawm-。

yom (romanization)
יומיים \ יוֹמַיִם
יָמִים (indefinite plural)
יוֹם־
יְמֵי־
יְמוֹת־

לְמַעַן יִרְבּוּ יְמֵיכֶם וִימֵי בְנֵיכֶם עַל הָאֲדָמָה אֲשֶׁר נִשְׁבַּע ה׳ לַאֲבֹתֵיכֶם לָתֵת לָהֶם כִּימֵי הַשָּׁמַיִם עַל הָאָרֶץ׃
使你們和你們子孫 的日子 ，在耶和華向你們列祖起誓應許給他們的地上，得以增多，如天覆地的日子那樣多。

11:21：（聖經和合本翻譯）


בית מלון

beit malón (romanization)
בתי מלון (indefinite plural)
בית מלון־


חיים

詞根
 ח־י־ה
源自詞根ח־י־ה (ḥ-y-)。对比阿拉伯語 حَيَاة (ḥayāh)。

וַיִּהְיוּ חַיֵּי שָׂרָה מֵאָה שָׁנָה וְעֶשְׂרִים שָׁנָה וְשֶׁבַע שָׁנִים שְׁנֵי חַיֵּי שָׂרָה׃
vayihyú khayéi sará me'á shaná v'esrím shaná v'shéva' shaním sh'néi khayéi sará.
wayyihyū ḥayyē śārā mēʾā šānā wəʿeśrīm šānā wəšéḇaʿ šānīm šənē ḥayyē śārā.
撒拉享壽一百二十七歲，這是撒拉一生的歲數。

23:1：（聖經和合本國家）


מות

(מוֹת, mót) מוות \ מָוֶת 的單數結構態變形


מפתח

詞根
 פ־ת־ח
與阿拉伯語 مِفْتَاح (miftāḥ)同源。


מספר מרוכב

mispár m'rukháv (romanization)
מִסְפָּרִים מְרוּכָבִים (indefinite plural)


מכתב

詞根
 כ־ת־ב
源自詞根 כ־ת־ב־ (k-t-b)。

mikhtáv (romanization)
מִכְתָּבִים (indefinite plural)
מִכְתַּב־
מִכְתְּבֵי־


סיראי

סִירָה (sirá, “船，舟”) + ־אי (-ay, 表示職業、專業)


עטלף

'atalef (romanization)
עֲטַלֵּפִים (indefinite plural)


סכין גלוח

סכין גילוח單字 之短寫法


גלוח

גילוח單字 之短寫法


סתו

סתיו單字 之短寫法。


מכונת גלוח

מכונת גילוח單字 之短寫法


פגיון

pigyón (romanization)
פִּגְיוֹנוֹת (indefinite plural)


סתיו

s'táv (romanization)
סתווים \ סְתָוִים (indefinite plural)


סלע

séla (romanization)
סְלָעִים (indefinite plural)


אדוני

אֲדוֹן (ăḏôn, “主人，大人”) + ־י (-i, “我的”)。

我的主人、大人；先生 (稱呼他人)

כְּשֶׁהַמֶּלֶךְ עוֹבֵר הִתְחִיל אוֹתוֹ הַבֵּן צוֹוֵחַ וְאוֹמֵר אֲדֹנִי הַמֶּלֶךְ כָּאן נוֹלַדְתִּי, כָּאן גָּדַלְתִּי, בְּאֵיזֶה חֵטְא אֲנִי נָתוּן כָּאן אֵינִי יוֹדֵעַ.

國王踏進[監獄]大門時，那兒子大喊道：我主啊，我王啊！我出生於斯地！我成長於斯地！然我身上犯了什麼罪使我不得離開，我不明瞭。

500-800 CE, “Parasha 7:13”, 出自 Kohelet Rabbah:

אָדוֹן (adón) 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞


אדוני

אֲדוֹן (ăḏôn, “主人，大人”) + ־י (-i, “我的”)。

אָדוֹן (adón) 的複數結構態變形


מכונת גילוח

源自מְכוֹנָה f (mekhoná) + גִּלּוּחַ (gilúakh)。

mekhonát gilúakh (romanization)
מכונות גילוח \ מְכוֹנוֹת גִּלּוּחַ (indefinite plural)


נשר

詞根
 נ־שׁ־ר
源自原始西閃米特語 *našr-。

nésher (romanization)
נְשָׁרִים (indefinite plural)
נִשְׁרֵי־


נשר

詞根
 נ־שׁ־ר
源自原始西閃米特語 *našr-。


ספרייה

־ִיָּה (“用於……的地方”) + סֵפֶר (“書”)。由伊塔馬爾·本-阿維造出，最早是表示“書店”之義。

sifriyá (romanization)
סִפְרִיּוֹת (indefinite plural)
ספריית \ סִפְרִיַּת־

יהודית אמרה לי שהגיעו לספרייה ספרים חדשים אתמול.

耶胡第特告訴我，圖書館昨天進了一批新書。


נמלה

詞根
 נ־מ־ל
对比阿拉伯語 نَمْل (naml)、馬爾他語 nemla。

n'malá (romanization)
נְמָלִים (indefinite plural)
נְמָלַת־
נִמְלֵי־


נר

詞根
 נ־י־ר
源自原始閃米特語 *nūr-。

ner (romanization)
נֵרוֹת (indefinite plural)
נֵר־


יד

詞根
 י־ד
源自原始閃米特語 *yad- (“手”)。

yád (romanization)
ידיים \ יָדַיִם
יָדוֹת (indefinite plural)
יַד־
יְדֵי־
יְדוֹת־

יָצָא יְדֵי חוֹבָתוֹ


עורב

詞根
 ע־ר־ב
对比亞拉姆語 עורבא (ʿurbaʾ)、阿拉伯語 غُرَاب (ḡurāb)。

'orév (romanization)
עורבים \ עֹרְבִים (indefinite plural)


גילוח

詞根
 ג־ל־ח
源自詞根 ג־ל־ח 。


מלון

詞根
 מ־ל־ל
מִלָּה (milá, “詞語，詞彙”) + ־וֹן (-on)


לילה

可能是לַיִל (láyil)賓格形式的殘餘（作狀語“在夜晚”），源自原始閃米特語 *layl-。與阿拉伯語 لَيْل (layl)、لَيْلَة (layla)、亞拉姆語 לֵילְיָא (lēləyā)、古典敘利亞語 ܠܹܠܝܵܐ (lēlyā)同源。

láyla (romanization)
לֵילוֹת (indefinite plural)
לֵיל־
לָיְלָה


עמית

'amít (romanization)
עֲמִיתִים (indefinite plural)
עֲמִית־
עֲמִיתֵי־

לֹא תִּגְנֹבוּ וְלֹא־תְכַחֲשׁוּ וְלֹא־תְשַׁקְּרוּ אִישׁ בַּעֲמִיתוֹ׃
lo tignovú v'lo-t'khakhshú v'lo-t'shakrú ish be'amitó
你們不可偷盜、不可欺騙、也不可彼此說謊。

利未記19:11：（聖經和合本翻譯）


צהרים

צהריים單字 之短寫法。


גלח

詞根
 ג־ל־ח
源自詞根 ג־ל־ח （與刮、剃毛髮有關）。“基督教牧師”之義來自其歷史上剃髮的傳統。

galákh (romanization)
גַּלָּחִים (indefinite plural)


סכין גילוח

源自סַכִּין (sakín) + גִּלּוּחַ (gilúakh)。

sakín gilúakh (romanization)
סכיני גילוח \ סַכִּינֵי גִּלּוּחַ (indefinite plural)


צהרון

源自צהריים \ צָהֳרַיִם (tsohoráyim) + ־וֹן (-on)。

tsaharón (romanization)
צָהֳרוֹנִים (indefinite plural)
צָהֳרוֹנֵי־

下午以後出版的日報、日刊


מטה

maté (romanization)
מַטּוֹת (indefinite plural)
מַטֵּה־
מַטּוֹת־

מזה בְיָדֶךָ וַיֹּאמֶר מַטֶּה
má zé v'yadécha vayómer maté
你手裡是甚麼？他說，是杖。

4:2：（聖經和合本翻譯）

וְנוֹסַף עַל נַחֲלַת הַמַּטֶּה אֲשֶׁר תִּהְיֶינָה לָהֶם
v'nosáf ál nachalát hamaté ashér tihyéna lahém
就必將我們祖宗所遺留的產業，加在他們丈夫支派的產業中

36:3：（聖經和合本翻譯）


מטה

mitá (romanization)
מִטּוֹת (indefinite plural)
מִטַּת־
מִטּוֹת־


נהר

源自原始閃米特語 *nahar- (“河”)。與阿卡德語 𒀀𒇉 (nārum)、阿拉伯語 نَهْر (nahr)同源。

nahár (romanization)
נְהָרוֹת (indefinite plural)
נְהַר־
נַהֲרוֹת־

河（尤指尼羅河、幼發拉底河等）


עכבר

源自原始閃米特語 *ʿakbar- (“老鼠”)。“鼠標/滑鼠”義意譯自英語 mouse。


עמדה

ʿemdá (romanization)
עֶמְדּוֹת (indefinite plural)
עֶמְדַּת־


סעודה

動詞סָעַד的陰性過去分詞。

seudá (romanization)
סְעוּדוֹת (indefinite plural)


ניר ערך

n'yár érech (romanization)
נירות ערך (indefinite plural)


דין

詞根
 ד־י־ן
與阿拉伯語 دِين (dīn)、亞拉姆語 דִּינָא (dīnā)、阿姆哈拉語 ዳኘ (dañä)、烏加里特語 𐎄𐎊𐎐 (dyn)同源。

din (romanization)
דִּינִים (indefinite plural)
דִּין־
דִּינֵי־


דין

דיין單字 之短寫法。


מראה

mar'é (romanization)
מַרְאוֹת (indefinite plural)
מַרְאֵה־
מַרְאֵי־

וְעָמֹק אֵין מַרְאֶהָ מִן הָעוֹר
v'amók en mar'éha min haór
現象不深於皮

13:4：（聖經和合本翻譯）


מראה

mar'á (romanization)
מַרְאוֹת (indefinite plural)
מַרְאַת־
מַרְאוֹת־

בתוך אלפי מראות היא מחפשת את עצמה שלא תשכח אף פעם מי היא באמת


נייר ערך

n'yár érech (romanization)
ניירות ערך \ נְיָרוֹת עֵרֶךְ (indefinite plural)


צליל

ts'lil (romanization)
צְלִילִים (indefinite plural)
צְלִיל־


ארוחה

arukhá (romanization)
אֲרוּחוֹת (indefinite plural)
אֲרוּחַת־
אֲרוּחוֹת־


נייר

n'yár (romanization)
ניירות \ נְיָרוֹת (indefinite plural)
נייר \ נְיַר־
ניירות \ נְיָרוֹת־


עב

'áv (romanization)
עָבִים (indefinite plural)
עַב־


פס

pás (romanization)
פַּסִּים (indefinite plural)
פַּס־
פַּסֵּי־


קול צף

קול (“聲音；選票”) + צף (“浮動的，漂浮的”)的組成的名詞-形容詞短語，最有可能是仿譯自英語。

kol tsaf (romanization)
קוֹלוֹת צָפִים (indefinite plural)


נורה

詞根
 נ־י־ר
源自נוּר (nur, “光”)。

nurá (romanization)
נוּרוֹת (indefinite plural)
נוּרַת־
נוּרוֹת־


בית קולנוע

源自בֵּית (beit, “房屋”) + קוֹלְנוֹעַ (kolnóa', “電影”)。

beit kolnóa' (romanization)
בָּתֵּי־קוֹלְנוֹעַ (indefinite plural)


גל קול

גל (“波浪，波”) + קול (“聲音”)。

gal-kól (romanization)
גַּלֵּי־קוֹל (indefinite plural)


רמקול

詞根
 ק־ו־ל
 ר־ו־ם
רָם (ram, “大聲的”) + קוֹל (kol, “聲音”)

ramkol (romanization)
רַמְקוֹלִים (indefinite plural)


פלשתינה

源自拉丁語 Palaestīna (“巴勒斯坦”)，有意識地保留了פְּלֶשֶׁת (pléshet, “非利士”)的輔音。

巴勒斯坦 (尤指1948年以前)


פר

par (romanization)
פָּרִים (indefinite plural)
פַּר־
פָּרָה (feminine)


מכה

maká (romanization)
מַכּוֹת (indefinite plural)
מַכַּת־
מַכּוֹת־


סכין

詞根
 ס־כ־ן
借自亞拉姆語 סַכִּין (sakkīn)、סַכִּינָא (sakkīnā)，類似阿拉伯語 سِكِّين (sikkīn)。

sakín (romanization)
סַכִּינִים (indefinite plural)
סַכִּין־
סַכִּינֵי־

יכולת לדעת מאיפה אני לפי איך שהחזקתי סכין

האגם הזה יהיה קפוא בעוד שנה. נוכל לבוא אליו ולשחק. הסכינים שלך ישאו אותך על פני המים ויחתכו בקרח צורות בלי משמעות

בידה סכין גדולה. נעמדת מול מראה ועושה קרחת


אורך גל

詞根
 א־ר־ך
 ג־ל־ל
仿譯自英語 wavelength。


דף

借自阿卡德語 𒁾 (ṭuppum, “牌，板”)，借自蘇美爾語 𒁾 (dub, “牌，板”)，對比亞拉姆語 דַּפָּא (dappā, “頁，牌，板”)。

dáf (romanization)
דַּפִּים (indefinite plural)
דַּף־
דַּפֵּי־


נביא

詞根
 נ־ב־א
源自詞根 נ־ב־א־ 。对比提格雷語 ነቢ (näbi)、阿拉伯語 نَبِيّ (nabiyy)。

naví (romanization)
נְבִיאִים (indefinite plural)
נְבִיא־
נְבִיאֵי־
נְבִיאָה (feminine)

(נְבִיא־, n'ví-) נָבִיא 的單數結構態變形。


עיר

对比烏加里特語 𐎓𐎗 (ʿr, “城市”)，可能也與蘇美爾語 𒌷 (iri / uru, “城市”)有關。

'ír (romanization)
עָרִים (indefinite plural)
עִיר־
עָרֵי־


עיר

源自原始西閃米特語 *ʕayr-。

'áyir (romanization)
עֲיָרִים (indefinite plural)
עִיר־
עִירֵי־


טוב

源自原始閃米特語 *ṭāb- (“好”)。與阿卡德語 𒁕𒁍𒌝 (ṭābum)、阿拉伯語 طَيِّب (ṭayyib)同源。


עז

詞根
 ע־ז־ז
对比烏加里特語 𐎓𐎇 (ʿz /ʿazzu/)、阿拉伯語 عِزّ (ʕizz)。


עז

源自原始閃米特語 *ʕVnz- (“山羊”)。與阿拉伯語 عَنْز (ʕanz)同源。

éz (romanization)
עִזִּים (indefinite plural)
תַּיִשׁ (masculine)


עכביש

與阿拉伯語 عَنْكَبُوت (ʕankabūt)、亞拉姆語 עַכָּבִיתָא (ʿakkāḇīṯā)、עַכּוּבִיתָא (ʿakkūḇīṯā)、עכבוביתא同源。

akavísh (romanization)
עַכְּבִישִׁים (indefinite plural)
עַכְּבִישׁ־
עַכְּבִישֵׁי־

בֵּיצֵי צִפְעוֹנִי בִּקֵּעוּ וְקוּרֵי עַכָּבִישׁ יֶאֱרֹגוּ הָאֹכֵל מִבֵּיצֵיהֶם יָמוּת וְהַזּוּרֶה תִּבָּקַע אֶפְעֶה׃
beitséi tsif'oní biké'u v'kuréi 'akavísh ye'erógu ha'okhél mibeitseihém yamút v'hazuré tibaká' 'ef'é.
bēṣē ṣip̄ʿōnī biqqḗʿū wəqūrē ʿakkāḇīš yeʾĕrṓḡū hāʾōḵēl mibbēṣēhem yāmūṯ wəhzzūrē tibbāqaʿ ʾep̄ʿe.
他們菢毒蛇蛋、結蜘蛛網；人吃這蛋必死；這蛋被踏，必出蝮蛇。

以賽亞書59:5：（聖經和合本翻譯）

כֵּן אָרְחוֹת כָּל־שֹׁכְחֵי אֵל וְתִקְוַת חָנֵף תֹּאבֵד׃ אֲשֶׁר־יָקוֹט כִּסְלוֹ וּבֵית עַכָּבִישׁ מִבְטַחוֹ׃ יִשָּׁעֵן עַל־בֵּיתוֹ וְלֹא יַעֲמֹד יַחֲזִיק בּוֹ וְלֹא יָקוּם׃
kén 'or'khót kol-shokh'khéi 'él v'tikvát khanéf tovéd. 'asher-yakót kisló uvéit 'akavísh mivtakhó. yisha'én 'al-beitó v'ló ya'amód yakhazík bó v'ló yakúm.
kēn ʾorəḥōṯ kol-shōḵəḥē ʾēl wəṯiqwaṯ ḥānēp̄ tōḇēḏ. ʾăšer-yāqōṭ kislō ūḇēṯ ʿakkāḇīš miḇṭaḥō. yiššāʿēn ʿal-bēṯō wəlō yaʿămōḏ yaḥăzīq bō wəlō yāqūm.
凡忘記神的人，景況也是這樣；不虔敬人的指望要滅沒；他所仰賴的必折斷、他所倚靠的是蜘蛛網。他要倚靠房屋，房屋卻站立不住；他要抓住房屋，房屋卻不能存留。

約伯記8:13-15：（聖經和合本翻譯）


ענן

詞根
 ע־נ־ן
对比亞拉姆語 עֲנָנָא (ʿănānā)、阿拉伯語 عَنَانَة (a'ananah, “雲”)。

anán (romanization)
עֲנָנִים (indefinite plural)
עֲנַן־
עַנְנֵי־


אורך

詞根
 א־ר־ך 对比亞拉姆語 אורכא (`Urka, “長度”)。


רע

réa' (romanization)
רֵעִים (indefinite plural)
רֵעָה (feminine)


שם עצם

詞根
 שׁ־ם
 ע־צ־ם
שֵׁם (shem-, “……的名字/名稱”) + עֶצֶם (étsem, “骨頭；東西，事物；物質；本質，要旨”)。

shem étsem (romanization)
שְׁמוֹת עֶצֶם (indefinite plural)


מנורה

詞根
 נ־י־ר
與亞拉姆語 מְנָרְתָא (mənārəṯā)、阿拉伯語 مَنَارَة (manāra)同源。

m'norá (romanization)
מְנוֹרוֹת (indefinite plural)
מְנוֹרַת־
מְנוֹרוֹת־

חנוכייה

(尤指猶太教儀式用的) 燈臺

המנורה דולקת?

(尤指猶太教儀式用的) 燈臺
光明節用的九燭燈臺

המנורה在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ


מלאך

詞根
 ל־א־ך
源自一表示“寄送”的動詞，僅見於烏加里特語 𐎍𐎛𐎋 (lỉk)、𐎍𐎀𐎋 (lảk)、阿拉伯語 لَأَكَ (laʔaka)、أَلْأَكَ (ʔalʔaka)、吉茲語 ለአከ (läʾäkä)。希伯來語中只有另一個動詞來自相同的詞根，是מְלָאכָה (məlāḵā́, “委託，派遣 → 特定的職業、工作、事業”)。

mal'ákh (romanization)
מַלְאָכִים (indefinite plural)
מַלְאַךְ־
מַלְאֲכֵי־


בוקר

源自詞根 he־ב־ק־ר (b-q-r)，僅在 piʿel 類變位形式中出現：בִּקֵּר (“[他]檢查，查看”)。語義上对比阿拉伯語 طَلَعَ (ṭalaʕa, “[天體]升起；[棕櫚樹的花序]開苞”)，其對應的III類動詞為طَالَعَ (ṭālaʕa, “[他]檢查，查看”)。

bóker (romanization)
בְּקָרִים (indefinite plural)
בוקר \ בֹּקֶר־
בוקרי \ בָּקְרֵי־


בוקר

源自名詞בקר (bakár, “一頭牛”)。

bokér (romanization)
בּוֹקְרִים (indefinite plural)
בוקר־
בּוֹקֶרֶת (feminine)


קולי

詞根
 ק־ו־ל
קול + ־י

קוֹל (kol) 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞。


נקודה ופסיק

源自נְקֻדָּה f (nekudá) + פְסִיק m (psik)。


פיל

不確定，但一般認為是借自一閃米特語族以外的亞非語系語言，參見阿卡德語 𒄠𒋛 (pīru)。
其他閃米特語族內的同源詞包括亞拉姆語 פִּילָא (pīlā)、阿拉伯語 فِيل (fīl)。亦对比古典亞美尼亞語 փիղ (pʿiğ)、波斯語 پیل (pīl)、梵語 पीलु (pīlu)。

píl (romanization)
פִּילִים (indefinite plural)
פִּילֵי־


צר

詞根
 צ־ר־ר
源自詞根 צ־ר־ר 。

tsar (romanization)
צָרִים (indefinite plural)
צָרֵי־
צָרָה (feminine)

仇敵，敵人 (一直給予敵對行動，與僅僅是心懷仇恨者相對)

וַֽיִּשְׁמְעוּ צָרֵי יְהוּדָה וּבִנְיָמִן […]
猶大和便雅憫的敵人聽說 […]

以斯拉記4:1：（聖經和合本翻譯）


קולנוע

詞根
 ק־ו־ל
 נ־ו־ע
源自קוֹל (kol, “聲音”) + נוֹעַ (nóa, “移動，運動”)。

kolnóa' (romanization)
קוֹלְנוֹעִים (indefinite plural)
קוֹלְנוֹעַ־
קוֹלְנוֹעֵי־


עיני

(עֵינֵי, ené) עַיִן (áyin) 的複數結構態變形：……的眼睛

וְנָתַתִּי אֶת־חֵן הָעָם־הַזֶּה בְּעֵינֵי מִצְרָיִם
v'natatí et-chén haam-hazé b'ené mitsráyim
我必叫你們在埃及人眼前蒙恩

3:21：（聖經和合本翻譯）

(עֵינִי, ení) עַיִן (áyin) 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞：我的眼睛

פַּלְגֵי־מַיִם תֵּרַד עֵינִי
palge-máyim teréd ení
我就眼淚下流如河

耶利米哀歌3:48：（聖經和合本翻譯）

(עֵינַי, enáy) עַיִן (áyin) 的複數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞：我的雙眼

אֶשָּׂא עֵינַי אֶל־הֶהָרִים
esá enáy el-heharím
我要向山舉目

詩篇121:1：（聖經和合本翻譯）


פנים

詞根
 פ־נ־ה
源自原始閃米特語 *pan-。與動詞פָּנָה (paná, “面對”)有關。


עין

詞根
 ע־י־ן
源自原始閃米特語 *ʕayn-。

áyin (romanization)
עיניים \ עֵינַיִם
עֵין־
עֵינֵי־

[כט, יז] "וְעֵינֵי לֵאָה רַכּוֹת",[...] וּמַהוּ "רַכּוֹת", רַכּוֹת מִבִּכְיָה, שֶׁהָיוּ אוֹמְרִים: כָּךְ הָיוּ הַתְּנָאִים, הַגְּדוֹלָה לַגָּדוֹל וְהַקְּטַנָּה לַקָּטָן, וְהָיְתָּה בּוֹכָה וְאוֹמֶרֶת: יְהִי רָצוֹן שֶׁלֹא אֶפּוֹל בְּגוֹרָלוֹ שֶׁל רָשָׁע, אָמַר רַבִּי הוּנָא: קָשָׁה הִיא הַתְּפִילָה שֶׁבִּטְּלָה אֶת הַגְּזִירָה, וְלֹא עוֹד אֶלָּא שֶׁקָּדְמָה לַאֲחוֹתָה.

בְּכָל מָקוֹם עֵינֵי ה׳ צֹפוֹת רָעִים וְטוֹבִים׃
耶和華的眼目，無處不在；惡人善人，他都鑒察。

箴言15:3：（聖經和合本翻譯）

視力；視覺；所看見的景象


עין

詞根
 ע־י־ן
源自原始閃米特語 *ʕayn-。

áyin (romanization)
עֲיָנוֹת (indefinite plural)
עֵין־
עֵינוֹת־


עין

詞根
 ע־י־ן
源自原始閃米特語 *ʕayn-。


שבת

詞根
 שׁ־ב־ת
可能來自阿卡德語 𒊭𒉺𒀜𒌈 (šapattum, “陰曆月的中間一日”)。

shabát (romanization)
שַׁבָּתוֹת (indefinite plural)

רַבִּי חֲנִינָא בַּר יִצְחָק אָמַר: ג׳ נוֹבְלוֹת הֵן: נוֹבֶלֶת מִיתָה שֵׁינָה, נוֹבֶלֶת נְבוּאָה חֲלוֹם, נוֹבֶלֶת הָעוֹלָם הַבָּא שַׁבָּת.

有三個比擬的例子：睡眠是死亡的一例，做夢是預言的一例，安息日是來世的一例。


פלפל

詞根
 פ־ל־פ־ל
源自波斯語 پلپل (pelpel)。


פחד

יש תקוה אם נשיר כולנו יחד
יש אמונה חזקה מכל הפחד

如果我们一起唱歌就有希望
信念比一切恐惧更强大


מוח

詞根
 מ־ו־ח
源自原始閃米特語 *muḫḫ- (“頭；腦；髓”)。

móakh (romanization)
מוחות \ מֹחוֹת (indefinite plural)


עקב

與阿拉伯語 عاقب (“守衛；跟隨”)有關。

'akév (romanization)
עֲקֵבִים (indefinite plural)
עֲקֵבוֹת (indefinite plural)
עֲקֵב־
עִקְבֵי־
עִקְבוֹת־


עש

ash (romanization)
עָשִׁים (indefinite plural)
עַשׁ־


צהריים

詞根
 צ־ה־ר
與阿拉伯語 ظُهْر (ẓuhr)、亞拉姆語 טהרא (ṭahrā)同源。對於雙數的用法，對比ערביים \ עַרְבַּיִם ('arbáyim, “黃昏，暮光”)。等同於צוהר \ צֹהַר (tsóhar)的雙數形式。可能與זוהר \ זֹהַר (zóhar)也有較遠的關係。

הפסקתי לישון עד אחרי צהריים

午餐：ארוחת צהריים (arukhát-tsohoráyim)的簡稱

אכלנו צהריים, דפדפנו בחוסר ענין בעיתונים ודיברנו על אהבה.

我們吃過午餐，漫不經心地瀏覽著報紙，談情說愛。

akhálnu tsohoráyim, difdáfnu b'khóser inyán ba'itoním v'dibárnu ál ahavá.

2011年July7日, בלה פלור (Béla Flór), “אנחנו התותחים של האהבה שלנו (anákhnu hatotakhím shél ha'ahavá shelánu) [我們是愛之炮]”, 出自 Ynet:


פרג

péreg (romanization)
פְּרָגִים (indefinite plural)


פרג

parág (romanization)
פְּרָגִים (indefinite plural)


גבעול

giv'ol (romanization)
גִבְעוֹלִים (indefinite plural)


צור

詞根
 צ־ר־ר
对比阿拉伯語 ظُرَر (ẓurar)、ظِرّ (ẓirr)、亞拉姆語 טִינָּרָא (ṭinnārā)、古典敘利亞語 ܛܪܢܐ (ṭarrānā)。


שדרה

sderá (romanization)
שְׂדֵרוֹת (indefinite plural)
שְׂדֵרַת־


לב

詞根
 ל־ב־ב
源自原始閃米特語 *libb-。

lev (romanization)
לְבָבוֹת (indefinite plural)

לִבִּי בְמִזְרָח וְאָנֹכִי בְּסוֹף מַעֲרָב

我的心在東邊，而我在最西邊。

c.''' 1075 – 1141, Yehuda Halevi, My Heart is in the East 1


פרפר

parpar (romanization)
פַּרְפָּרִים (indefinite plural)
פַּרְפַּר־


בצק עלים

字面意思是「葉子的麵團」。


עצם

詞根
 ע־צ־ם
源自原始閃米特語 *ʕaṯ̣m-。

étsem (romanization)
עֲצָמוֹת (indefinite plural)

זהו עצם העניין.

וְהֵם חָיוּ בְּאוֹשֶׁר וָעוֹשֶׁר עָד עֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה

从此他们过着幸福的生活。

直到今天，他们还生活在幸福和财富中。

vehém ḥáyu beósher va'ósher 'ad 'étzem hayóm hazé.

,הנה אני לא דומה לעצמי לא דומה גם למה שהייתי
在这里，我看起来不像我自己，也不像以前的我

2013, נתן גושן, ליבי

ראיתי את עצמי בראי.


מלך

繼承自原始閃米特語 *malk-。與亞拉姆語 מַלְכָּא (malkā, “國王”)、阿拉伯語 مَلِك (malik, “國王”)、阿卡德語 𒂷𒆪 (malku, “王子”)同源。

mélekh (romanization)
מְלָכִים (indefinite plural)
מֶלֶךְ־
מַלְכֵי־
מַלְכָּה (feminine)
מֶלֶךְ

[…] וְלֹא עָשׂוּ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר אֲלֵיהֶן מֶלֶךְ מִצְרָיִם […]
 […] v'ló asú ka'ashér dibér aleihén mélekh mitsráyim […]
 […] 不照埃及王的吩咐行 […]

1:17：（聖經和合本翻譯）

היי דוד סקאר, כשאהיה מלך, מה אתה תהיה?

刀疤叔叔，等我做了國王，你又會怎樣呢？

Hey Dod Skar, kshe'éye mélech, ma atá tíye?


מיטה

詞根
 נ־ט־ה
源自中閃米特語支，與מַטָּה (máta, “向下方”)有相同的詞根。

mitá (romanization)
מיטות \ מִטּוֹת (indefinite plural)
מיטת \ מִטַּת־

וְנָשִׂים לוֹ שָׁם מִטָּה וְשֻׁלְחָן וְכִסֵּא וּמְנוֹרָה
v'nasím ló shám mitá v'shulchán v'chisé umnorá
（我們）在其中安放床榻、桌子、椅子、燈臺

列王紀下4:10：（聖經和合本翻譯）


קמח

詞根
 ק־מ־ח
與亞拉姆語 קַמְחָא (qamḥā, “麵粉”)、阿拉伯語 قَمْح (qamḥ, “小麥”)同源。


צפרדע

與亞拉姆語 עֻרְדְּעָנָא (ʿurdəʿānā)、古典敘利亞語 ܐܘܪܕܥܐ (ʾurdəʿā)、阿拉伯語 ضِفْدَع (ḍifdaʕ)同源。

tz'fardéa (romanization)
צְפַרְדְּעִים (indefinite plural)
צְפַרְדֵּעַ־
צְפַרְדְּעֵי־

垃圾箱 (因其綠色金屬外殼而得名)


קוף

可能借自使用於迦南以東的一種語言，與中古波斯語 [需要文字] (kpyk' /kabīg/, “猴子”)有關，可能最終源自梵語 कपि (kapi, “猿，猴”)。需要注意的是，迦南地區並不是猴子生活的地域。

kof (romanization)
קוֹפִים (indefinite plural)


פרעוש

詞根
 פ־ר־ע־שׁ
源自原始閃米特語 *purḡūṯ- (“跳蚤”)。

par'osh (romanization)
פרעושים (indefinite plural)
פרעוש־
פרעושי־


פרה

pará (romanization)
פָּרוֹת (indefinite plural)
פָּרַת־
פָּרוֹת־
פַּר (masculine)

זֹאת חֻקַּת הַתּוֹרָה אֲשֶׁר־צִוָּה יְהוָה לֵאמֹר דַּבֵּר אֶל־בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְיִקְחוּ אֵלֶיךָ פָרָה אֲדֻמָּה תְּמִימָה אֲשֶׁר אֵין־בָּהּ מוּם אֲשֶׁר לֹא־עָלָה עָלֶיהָ עֹל׃
Zot ḥuqát ha-toráh ashér tzivá YHWH lemór: dabér el b'néi Yisraél v'yiq'ḥú eilékha fara adumá ashér ein bah mum ashér lo 'aláh 'aleha 'ol.
耶和華命定律法中的一條律例，乃是這樣說：你要吩咐以色列人，把一隻沒有殘疾、未曾負軛、純紅的母牛，牽到你這裡來。

19:2：（聖經和合本翻譯）

פָּרָה שֶׁיָּלְדָה כְּמִין חֲמוֹר, וַחֲמוֹר שֶׁיָּלְדָה כְּמִין סוּס, פָּטוּר מִן הַבְּכוֹרָה

牛生子如驢者，或驢生子如馬者，免於做頭胎的祭品。


קניה

קנייה單字 之短寫法。


מספר

詞根
 ס־פ־ר
源自詞根 ס־פ־ר־ (s-p-r)，名詞類型為 miktál。

mispár (romanization)
מִסְפָּרִים (indefinite plural)
מִסְפַּר־
מִסְפְּרֵי־

מספר המכוניות בחנייה הוא חמש.

停車場裡車的數量是五臺。

mispár ham'khoniót bakhaniyá hu khamésh.

בכיתה יש מספר שולחנות.

סע בקו מספר 43.

(מִסְפַּר־, mispár-) מספר (mispár) 的單數結構態形式。


מספר

源自動詞סיפר \ סִפֵּר (sipér)。

m'sapér (romanization)
מְסַפֵּרִים (indefinite plural)
מְסַפֵּר־
מספרת (feminine)

המספר מספר סיפור מותח.

说书人在讲一个悬疑的故事。


שזיף

詞根
 שׁ־ז־ף
未知。可能與שָׁזוּף (shazúf, “曬黑的”)有關，來自其果實的外觀。


קרחון

karkhon (romanization)
קרחונים (indefinite plural)
קרחון־
קרחוני־


סאקה

最终源自日語 酒 (sake)。


גל

gál (romanization)
גַּלִּים (indefinite plural)
גַּל־
גַּלֵּי־

הגלים בחוף מתחזקים.

גלי אור הם גלים רוחביים.

מעצרו של הפושע גרם לגל אנטישמיות נרחב.

逮捕罪犯导致反犹太主义浪潮不断高涨。

ma'atsaró shel haposhéa garam l'gál-antishémiut nerkháv.


טף

אֲנָשִׁים, נָשִׁים, יְלָדִים וטַף.

男人、女人、小孩與嬰兒。


בקר

詞根
 ב־ק־ר
对比阿拉伯語 بَقَر (baqar)。


בקר

詞根
 ב־ק־ר
对比阿拉伯語 بَقَر (baqar)。

בוקר單字 之短寫法。


רפובליקה

repúblika (romanization)
רֶפּוּבְּלִיקוֹת (indefinite plural)
רֶפּוּבְּלִיקַת־
רֶפּוּבְּלִיקוֹת־


כדור רגל

כַּדּוּר (kadúr, “球”) + רֶגֶל (régel, “腳”)的組詞。

kadúr regél (romanization)
כַּדּוּרֵי רֶגֶל (indefinite plural)


ערב

érev (romanization)
ערביים \ עַרְבַּיִם
עֲרָבִים (indefinite plural)
עֶרֶב־
עַרְבֵי־
עָרֶב

עֶרֶב פֶּסַח


שנייה

sh'niyá (romanization)
שְׁנִיּוֹת (indefinite plural)
שניית־
שניות־


כדורגלן

源自כַּדּוּרֶגֶל (kadurégel) + ־ן (-án)。

kaduraglán (romanization)
כַּדּוּרַגְלָנִים (indefinite plural)
כַּדּוּרַגְלַן־
כַּדּוּרַגְלָנֵי־
כַּדּוּרַגְלָנִית (feminine)


שומר ראש

源自שׁוֹמֵר (shomér) + רֹאשׁ (rósh)；字面意思是「頭守衛」。

shomér-rósh (romanization)
שׁוֹמְרֵי רֹאשׁ (indefinite plural)
שׁוֹמֶרֶת רֹאשׁ (feminine)

שומר הראש שלו


כדורגל

כַּדּוּר (kadúr, “球”) + רֶגֶל (régel, “腳”)組成的混成詞，仿譯自英語 football及其他歐洲語言中的相似詞彙。


ממלכה

詞根
 מ־ל־ך
源自詞根 מ־ל־ך 。对比阿拉伯語 مَمْلَكَة (mamlaka)。

mamlakhá (romanization)
מַמְלָכוֹת (indefinite plural)
מַמְלֶכֶת־
מַמְלְכוֹת־

וַיַּעַשׂ יְהוָה לוֹ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר בְּיָדִי וַיִּקְרַע יְהוָה אֶת־הַמַּמְלָכָה מִיָּדֶךָ וַיִּתְּנָהּ לְרֵעֲךָ לְדָוִד׃
vayá'as YHVH ló ka'ashér dibér b'yadí vayikrá' YHVH 'et-hamamlakhá miyadékha vayit'náh l're'akhá l'davíd.
耶和華照他藉我說的話，已經從你手裡奪去國權，賜與別人，就是大衛。

撒母耳記上28:17：（聖經和合本翻譯）


מס

mas (romanization)
מיסים \ מִסִּים (indefinite plural)
מַס־
מיסי \ מִסֵּי־

לשלם מיסים


כינוי חיבה

kinúi khibá (romanization)
כינויי חיבה \ כִּנּוּיֵי חִבָּה (indefinite plural)


כדורעף

詞根
 כ־ד־ר
 ע־ו־ף
כדור (kadúr, “球”) + עף ('af, “飛行的”)，仿譯自英語 volleyball（volley 派生自中古法語 volee (“飛行”)）。


שומן

shumán (romanization)
שֻׁמָּנִים (indefinite plural)
שֻׁמַּן־


ציפור

詞根
 צ־פ־ר
对比亞拉姆語 צִפְּרָא (ṣippərā)、阿拉伯語 عُصْفُور (ʕuṣfūr)、烏加里特語 𐎕𐎔𐎗 (ṣpr)。

tsipór (romanization)
ציפורים \ צִפֳּרִים (indefinite plural)
ציפורים \ צִפּוֹרִים (indefinite plural)


שם עט

shem et (romanization)
שמות עט (indefinite plural)


פשיטת רגל

פשיטה (“伸出的”)的結構態 + רגל (“腿”)，字面意思是「伸出腿的」。基於米書拿婦人卷，結婚契約和特殊協議篇 5:13，當中指出，“伸出某人的腿”表示無法支付約定好要給的錢，但這個表達方式的來源仍然不明。

pshitat-régel (romanization)
פְּשִׁיטוֹת־רֶגֶל (indefinite plural)


חל

ḥol (romanization)
חֻלִּין (indefinite plural)


פרת

פָּרָה (pará) 的單數結構態變形：……的母牛


שעורה

對比烏加里特語 𐎌𐎓𐎗 (šʿr)。

se'orá (romanization)
שְׂעוֹרִים (indefinite plural)

וְהָיָה עֶרְכְּךָ לְפִי זַרְעוֹ זֶרַע חֹמֶר שְׂעֹרִים בַּחֲמִשִּׁים שֶׁקֶל כָּסֶף
你要按這地撒種多少估定價值，若撒大麥一賀梅珥，要估價五十舍客勒。

27:16：（聖經和合本翻譯）

אֶרֶץ חִטָּה וּשְׂעֹרָה וְגֶפֶן וּתְאֵנָה וְרִמּוֹן אֶרֶץ זֵית שֶׁמֶן וּדְבָשׁ
那地有小麥、大麥、葡萄樹、無花果樹、石榴樹、橄欖樹 ，和蜜。

8:8：（聖經和合本翻譯）


תרנגולת

tarnególet (romanization)
תרנגולות \ תַּרְנְגֹלוֹת (indefinite plural)
תַּרְנְגוֹל (masculine)


פרח

詞根
 פ־ר־ח
與阿拉伯語 فَرْخ (farḵ, “雛鳥，嫩芽”)、馬爾他語 ferħ (“雛鳥”)、亞拉姆語 פְּרַח、ܦܪܰܚ (pəraḥ, “飛”)、吉茲語 ፈርኅ (färḫ, “雛鳥”)、ፈርኀ (färḫä, “發芽，萌芽”)同源。

pérakh (romanization)
פְּרָחִים (indefinite plural)
פֶּרַח־
פִּרְחֵי־


חול

ḥol (romanization)
חוֹלוֹת (indefinite plural)


חול

ḥol (romanization)
חולין \ חֻלִּין (indefinite plural)


מייבש שיער

源自מְיַבֵּשׁ (meyabésh) + שֵׂעָר (seár)。

meybésh seár (romanization)
מייבשי שיער (indefinite plural)


תפלה

תפילה單字 之短寫法。


פרו

源自詞根 פ־ר־ה ，變位類型為 pa'al。

פָּר (par) 的單數變形，物主為第三人稱陽性單數人稱代詞：他的公牛


ראשי

רֹאשׁ (rósh) 的複數結構態變形


קול

詞根
 ק־ו־ל
與亞拉姆語 קָלָא (qālā)、吉茲語 ቃል (ḳal, “嗓音”)同源，與阿拉伯語 قَوْل (qawl, “話語，語句”)有關，其在口語上亦讀作 /ɡoːl/ 或 /ʔoːl/。

kol (romanization)
קוֹלוֹת (indefinite plural)
קוֹל־

聲音，嗓音（參見צליל）


שלושים

詞根
 שׁ־ל־שׁ
源自原始閃米特語 *śalāθū-。

埋葬死者後三十日的哀悼期


גבעה

giv'á (romanization)
גְּבָעוֹת (indefinite plural)
גִּבְעַת־
גִּבְעוֹת־


מלכה

malká (romanization)
מְלָכוֹת (indefinite plural)
מַלְכַּת־
מֶלֶךְ (masculine)


ראש ממשלה

源自רֹאשׁ (rósh) + מֶמְשָׁלָה (memshalá)；字面意思是「政府之首」。

rósh-memshalá (romanization)
רֹאשׁ־מֶמְשֶׁלֶת־
רֹאשַׁת־מֶמְשָׁלָה (feminine)

ראש הממשלה בנימין נתניהו התראיין היום (שלישי) בשתי תחנות רדיו בניגוד לחוק הבחירות.

本雅明·內塔尼亞胡總理今天（星期二）接受了兩家廣播電臺的採訪，這違反了選舉法。

rósh hamemshalá binyamín netanyáhu hitra'áyen hayóm (shlishí) beshtéy tachanót rádio benigúd lichók habchirót.

2019年September17日, Chaim Levinson, Haaretz:


אנטישמי

源自אַנְטִי־ (anti-) + שֵׁמִי (shémi)；仿譯自德語 Antisemitismus。

antishémi (romanization)
אנטישמיים (indefinite plural)
אנטישמית


נשיא

nasí (romanization)
נְשִׂיאִים (indefinite plural)
נְשִׂיא־
נְשִׂיאֵי־
נְשִׂיאָה (feminine)

王公：國家或部落的統治者

主席；領袖（尤指猶太公會的大法官）

(נְשִׂיא־, n'si-) נָשִׂיא 的單數結構態變形。


שערה

詞根
 שׂ־ע־ר
源自שיער \ שֵׂעָר (se'ár, “頭髮”)。

sa'ará (romanization)
שְׂעָרוֹת (indefinite plural)
שַׂעֲרַת־
שַׂעֲרוֹת־


שמרטף

源自שמר (shamár, “守衛，看守”) + טף (taf, “幼兒，小孩”)。

sh'martáf (romanization)
שְׁמַרְטַפִּים (indefinite plural)
שְׁמַרְטַף־
שְׁמַרְטַפֵּי־
שְׁמַרְטַפִּית (feminine)


הולך רגל

詞根
 ה־ל־ך
 ר־ג־ל
源自הוֹלֵךְ־ (holékh-, “……的行走者”) + רֶגֶל (régel, “腳”)。

holékh-régel (romanization)
הוֹלְכֵי־רֶגֶל (indefinite plural)
הוֹלֶכֶת־רֶגֶל (feminine)

בנייני האבן האפורים כהים מהגשם והעצים מטפטפים טיפות שמנות וקפואות על הולכי הרגל.
binyanéi-ha'éven ha'aforím kehím mehagéshem v'ha'etsím m'taft'fím tipót sh'menót k'fu'ót al hol'khéi-harégel.
灰色的石頭建築被雨水打得陰暗顯灰，樹木將冰冷的大滴水珠灑在行人身上。

2005年，אסף גברון（譯者），奧黛麗·尼芬格（英語版作者），“אשתו של הנוסע בזמן”（時空旅人之妻），Kinneret, Zmora-Bitan, Dvir（出版商），ISBN 625-1200057，第272頁：


שם משפחה

shem mishpakhá (romanization)
שְׁמוֹת מִשְׁפָּחָה (indefinite plural)


מזל

可能源自阿卡德語 𒌓𒁕 (manzaltum)。对比亞拉姆語 מַזָּלָא (mazzālā, “星座；運氣，命運”)（古典曼達安語 ࡌࡀࡍࡆࡀࡋࡀ (manzala, “星座；星座符號”)）。

mazál (romanization)
מַזָּלוֹת (indefinite plural)

וְהִשְׁבִּית אֶת־הַכְּמָרִים אֲשֶׁר נָתְנוּ מַלְכֵי יְהוּדָה וַיְקַטֵּר בַּבָּמוֹת בְּעָרֵי יְהוּדָה וּמְסִבֵּי יְרוּשָׁלִָם וְאֶת־הַמְקַטְּרִים לַבַּעַל לַשֶּׁמֶשׁ וְלַיָּרֵחַ וְלַמַּזָּלוֹת וּלְכֹל צְבָא הַשָּׁמָיִם׃
v'hishbít 'et-hak'marím 'ashér nat'nú mal'khéi y'hudá vay'katér babamót b'aréi y'hudá um'sibéi y'rushaláyim v'et-ham'kat'rím labá'al lashémesh v'layaréakh v'lamazalót ul'khól ts'vá hashamáyim.
wəhišbīṯ ʾeṯ-hakkəmārīm ʾăšer nāṯənū maləḵē yəhūḏā wayəqaṭṭēr babbāmōṯ bəʿārē yəhūḏā ūməsibbē yərūšālā́yim wəʾeṯ haməqaṭṭərīm labbáʿal laššémeš wəlayyārḗaḥ wəlammazzālōṯ ūləḵōl ṣəḇā haššāmā́yim.
從前猶大列王所立拜偶像的祭司，在猶大城邑的丘壇，和耶路撒冷的周圍燒香；現在王都廢去；又廢去向巴力，和日、月、行星，並天上萬象、燒香的人；

列王紀下23:5：（聖經和合本翻譯）

行星：古代認為在夜空中相對恆星移動的七大天體，為太陽、金星、水星、月球、土星、木星、火星


שממה

shemamá (romanization)
shimemá (romanization)
שְׁמָמוֹת (indefinite plural)
שִׁמְמַת־

הם עושים שממה וקוראים לה שלום.

他們製造出一片荒蕪，把它叫做和平。

אַרְצְכֶם שְׁמָמָה עָרֵיכֶם שְׂרֻפֹות אֵשׁ
你們的地土已經荒涼；你們的城邑被火焚燬；

以賽亞書1:7：（聖經和合本翻譯）

הַמֶּלֶךְ יִתְאַבָּל וְנָשִׂיא יִלְבַּשׁ שְׁמָמָה […]
君要悲哀，王要披淒涼為衣， […]

以西結書7:27：（聖經和合本翻譯）

וְנָֽתַתִּי אֶת־הַר שֵׂעִיר לְשִֽׁמְמָה וּשְׁמָמָה וְהִכְרַתִּי מִמֶּנּוּ עֹבֵר וָשָֽׁב׃
我必使西珥山荒涼，令人驚駭；來往經過的人我必剪除。

以西結書35:7：（聖經和合本翻譯）


צלב

詞根
 צ־ל־ב
对比阿拉伯語 صَلَبَ (ṣalaba)。

tzlav (romanization)
צְלָבִים (indefinite plural)
צְלַב־
צְלָבֵי־


שאלה

sh'elá (romanization)
שְׁאֵלוֹת (indefinite plural)
שאלת־
שאלות־

יֵשׁ לִי שְׁאֵלָה בִּשְׁבִילְךָ.


שיער

השיער שלי שחור.


חורבן

对比阿拉伯語 خَرَاب (ḵarāb)。

khurbán (romanization)
חורבנות \ חֻרְבָּנוֹת (indefinite plural)
חורבן \ חֻרְבַּן־
חורבנות \ חֻרְבְּנוֹת־

חורבן בית המקדש


שועל

詞根
 שׁ־ע־ל
源自原始閃米特語 *ṯaʕlab- (“狐狸”)。與阿卡德語 𒈜𒀀 (šēlebum)、阿拉伯語 ثَعْلَب (ṯaʕlab)同源。亦对比也門阿拉伯語 ثَعَلْ。

shuál (romanization)
שׁוּעָלִים (indefinite plural)
שׁוּעַל־
שׁוּעֲלֵי־
שׁוּעָלָה (feminine)

וַיֵּלֶךְ שִׁמְשׁוֹן וַיִּלְכֹּד שְׁלֹשׁ מֵאוֹת שׁוּעָלִים וַיִּקַּח לַפִּדִים וַיֶּפֶן זָנָב אֶל זָנָב וַיָּשֶׂם לַפִּיד אֶחָד בֵּין שְׁנֵי הַזְּנָבוֹת בַּתָּוֶךְ
於是參孫去捉了三百隻狐狸，將狐狸尾巴一對一對地捆上，將火把捆在兩條尾巴中間

15:4：（聖經和合本翻譯）


כאן

源自כְּ־ + אָן (“哪裡”)。


עוף

詞根
 ע־ו־ף
对比吉茲語 ዖፍ (ʿof, “鳥”)。

of (romanization)
עוֹפוֹת (indefinite plural)
עוֹף־
עוֹפוֹת־


שמים

源自原始閃米特語 *šamāy- (“天空，天堂”)。與阿拉伯語 سَمَاء (samāʔ, “天空”)同源。

shamáyim (romanization)
שְׁמֵי־
שָׁמָיִם

וַיֹּאמְרוּ הָבָה נִבְנֶה-לָּנוּ עִיר וּמִגְדָּל וְרֹאשׁוֹ בַשָּׁמַיִם וְנַעֲשֶׂה-לָּנוּ שֵׁם פֶּן-נָפוּץ עַל-פְּנֵי כָל-הָאָרֶץ.
他們說，來罷，我們要建造一座城，和一座塔，塔頂通天，為要傳揚我們的名

11:4：（聖經和合本翻譯）

כֹּה אָמַר יהוה הַשָּׁמַיִם כִּסְאִי וְהָאָרֶץ הֲדֹם רַגְלָי אֵי זֶה בַיִת אֲשֶׁר תִּבְנוּ לִי וְאֵי זֶה מָקוֹם מְנוּחָתִי
耶和華如此說，天是我的座位、地是我的腳凳；你們要為我造何等的殿宇？

以賽亞書66:1：（聖經和合本翻譯）


סם

对比阿拉伯語 سُمّ (summ)。

sam (romanization)
סַמִּים (indefinite plural)
סַמֵּי־

המשטרה רוצה לגלות איך בני נוער משיגים סמים.

警方想要了解青少年是如何獲取毒品的。

hamishtara rotsa l'galot eikh b'nei no'ar masigim samim.


שוברת קרח

shovéret kérakh (romanization)
שׁוׄבְרוׄת קֶרַח (indefinite plural)

/ʃoˈvɛʁɛt ˈkɛʁaχ/


משתמש

mishtamésh (romanization)
מִשְׁתַּמְּשִׁים (indefinite plural)
מִשְׁתַּמֵּשׁ־
מִשְׁתַּמְּשֵׁי־
מִשְׁתַּמֶּשֶׁת (feminine)


קרח

kérakh (romanization)
קְרָחִים (indefinite plural)
קֶרַח־
קַרְחֵי־

[ˈq̟ɛː.ʀ̟äħ]

הסכינים שלך ישאו אותך על פני המים ויחתכו בקרח צורות בלי משמעות
hasakiním shelkhá yis'ú otkhá al pnei hamáyim, v'yakht'khú bakérakh tsurót bli mashmaút
你的刀刃會把你帶到[凍結的]水面和冰層上，切割出毫無意義的形狀

2014, דניאלה ספקטור, אגם קפוא

אני רוצה להיות […] קוביה של קרח בכוס שלך בחמסין הנוראי
aní rotsá lihyót […] kubiyá shel kérakh bakós shelkhá bakhamsín hanora'í
在[這]駭人的熱浪中，我想成為 […] 你杯子裡的一塊冰

2009, רונה קינן, שיר הנוצות


שחר

源自原始閃米特語 *šaḥ(a)r- (“黎明，早晨”)。與阿卡德語 𒀉𒄘𒍣𒂵 (šērum)、阿拉伯語 سَحَر (saḥar)同源。

shákhar, šáḥar (romanization)
שְׁחָרִים (indefinite plural)
שַׁחַר־
שַׁחֲרֵי־

אָז יִבָּקַע כַּשַּׁחַר אֹורֶךָ וַאֲרֻכָתְךָ מְהֵרָה תִצְמָח […]
這樣，你的光就必發現如早晨的光；你所得的醫治，要速速發明； […]

以賽亞書58:8：（聖經和合本翻譯）

וּמִשַּׁחַר עַד לַיְלָה \ לֹא יִשְׁקֹט, לֹא יַרְגִּיעַ הַגָּן –

从黎明到夜晚，/ 花园不会安静，花园不会平静——

1930, Rachel the Poetess, In My Garden I Planted You :


רעב

詞根
 ר־ע־ב
與阿拉伯語 رَغِبَ (raḡiba, “渴望”)有關。

וַיְהִי רָעָב בָּאָרֶץ וַיֵּרֶד אַבְרָם מִצְרַיְמָה לָגוּר שָׁם כִּי־כָבֵד הָרָעָב בָּאָרֶץ

那地遭遇饑荒，因饑荒甚大，亞伯蘭就下埃及去，要在那裡暫居。


שכן

與阿拉伯語 سَكَنَ (sakana, “居住”)同源。
 詞根
 שׁ־כ־ן

shakhén (romanization)
שְׁכֵנִים (indefinite plural)
שְׁכֵנָה (feminine)


תרנגול

源自阿卡德語 𒁯𒈗𒄷 (tarlugallum, “公雞”)，源自蘇美爾語 𒁯𒈗𒄷 (dar-lugal^(mušen) /darlugal/, “公雞”, 字面意思是“王的禽鳥”)。第一部分可能與原始閃米特語 *ṭayr- (“鳥”)、*dVrr、原始亞非語 *dir(h)w- (“鳥，雞，鴿，雞，公雞”)有關。

tarn'gól (romanization)
תַּרְנְגוֹלִים (indefinite plural)
תרנגולת \ תַּרְנְגֹלֶת (feminine)

雞 (雄性或未指定性別)

רַבִּי יְהוּדָה אוֹמֵר, מֻתָּר לִמְכּוֹר לוֹ תַּרְנְגוֹל לָבָן בֵּין הַתַּרְנְגוֹלִין.

耶胡達拉比說，可以在眾雞中賣給他一隻白雞。

Rabbí Yehudá omér, muttár limkór lo tarn'gól laván bein ha-tarn'golín.

דֶּרֶךְ אֶרֶץ מִתַּרְנְגוֹל — שֶׁמְּפַיֵּיס וְאַחַר כָּךְ בּוֹעֵל.

雞的行為正當 — 因為牠是先說服再交配。

Dérekh éretz mi-tarn'gól — she-m'fayyés v-aḥár kakh bo'él.


מלכות

詞根
 מ־ל־ך
对比亞拉姆語 מַלְכוּתָא (malḵūṯā)。

malkhút (romanization)
מלכויות \ מַלְכֻיּוֹת (indefinite plural)

מלכותה הייתה ארוכה במיוחד.

בַּיָּמִים הָהֵם כְּשֶׁבֶת הַמֶּלֶךְ אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ עַל כִּסֵּא מַלְכוּתוֹ אֲשֶׁר בְּשׁוּשַׁן הַבִּירָה׃
bayamím hahém k'shévet hamélekh akhashverósh 'al kisé malkhutó 'ashér b'shushán habirá.
亞哈隨魯王在書珊城的宮登基

以斯帖記1:2：（聖經和合本翻譯）


מלכות

請參閲主詞條的词源章節。

(מְלָכוֹת, m'lakhót) מַלְכָּה f (malká) 的複數不定變形：女王（們）

(מַלְכוֹת־, malkhót-) מַלְכָּה f (malká) 的複數結構態變形：……的女王


תפילה

t'filá (romanization)
תפילות \ תְּפִלּוֹת (indefinite plural)
תפילת \ תְּפִלַּת־
תפילות \ תְּפִלּוֹת־

אָבִינוּ מַלְכֵּנוּ קַבֵּל בְּרַחֲמִים וּבְרָצוֹן אֶת תְּפִלָּתֵנוּ.
Avínu Malkénu, kabél b-raḥamím uv-ratsón et t'filaténu
我们的父，我们的王，慈悲心甘地垂听我们的祈祷

מַגִּיעַ סוֹף זְמַן תְּפִלָּה


שמן

源自原始閃米特語 *šamn-。

shémen (romanization)
שְׁמָנִים (indefinite plural)
שֶׁמֶן־
שַׁמְנֵי־


שמן

源自原始閃米特語 *šamn-。

shumán (romanization)
שֻׁמָּנִים (indefinite plural)

שומן單字 之短寫法。


עט

et (romanization)
עֵטִים (indefinite plural)
עֵט־
עֵטִי־


תל

詞根
 ת־ל־ל
源自原始閃米特語 *tall- (“山丘”)。

tél (romanization)
תִּלִּים (indefinite plural)
תֵּל־
תִּלֵּי־


פעם

詞根
 פ־ע־ם
对比烏加里特語 𐎔𐎓𐎐 (pʿn, “腳”)、𐎔𐎀𐎎𐎚 (pảmt, “次”)，可能是出自同一來源，但發音不同的詞。

pá'am (romanization)
פעמיים \ פַּעֲמַיִם
פְּעָמִים (indefinite plural)
פַּעַם־
פַּעֲמֵי־

אמרתי לך פעם שאמא שלך, היא לא ממש אמא נורמלית

Haaretz

(פַּעַם־, pá'am-) פַּעַם 的單數結構態變形。


שמה

shamá (romanization)
שַׁמּוֹת (indefinite plural)
שַׁמַּת־

עָזַב כַּכְּפִיר סֻכֹּו כִּֽי־הָיְתָה אַרְצָם לְשַׁמָּה […]
他離了隱密處像獅子一樣，他們的地 […] 都成為可驚駭的。

耶利米書25:38：（聖經和合本翻譯）


שמה

שֵׁם (shém) 的單數變形，物主為第三人稱陰性單數人稱代詞。


שעה

源自亞拉姆語 שעתא (šāʿəṯā)。

sha'á (romanization)
שעתיים \ שְׁעָתַיִם
שָׁעוֹת (indefinite plural)
שְׁעַת־
שְׁעוֹת־

מָה הַשָּׁעָה?

הֱווּ זְהִירִין בָּרָשׁוּת, שֶׁאֵין מְקָרְבִין לוֹ לְאָדָם אֶלָּא לְצֹרֶךְ עַצְמָן; נִרְאִין כְּאוֹהֲבִין בִּשְׁעַת הֲנָאָתָן, וְאֵין עוֹמְדִין לוֹ לָאָדָם בִּשְׁעַת דָּחֳקוֹ.

提防那當政的人，因他們只為自己的利益而與人為友：有利益時就表現得友善，別人有需要時卻從不站在他旁邊幫忙。

hevú z'hirín barashút, she'ein m'kar'vín ló l'adám 'elá l'tsórekh 'atsmán; nir'ín k'ohavín bish'át hana'atán, v'ein 'om'dín ló la'adám bish'át dokhokó.


בצק

batsék (romanization)
בְּצֵקִים (indefinite plural)
בְּצֵק־
בְּצֵקֵי־


שומר

詞根
 שׁ־מ־ר
源自詞根 שׁ־מ־ר 。

šomér (romanization)
שׁוֹמְרִים (indefinite plural)
שׁוֹמֵר־
שׁוֹמְרֵי־

הִנֵּה לֹא יָנוּם וְלֹא יִישָׁן שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל.
hinnē lō yānūm v'lō yīšān šōmēr yiśrāʾēl.
保護以色列的，也不打盹，也不睡覺。

詩篇121:4：（聖經和合本翻譯）


שומר

源自阿卡德語 𒌑𒄩 (šimru, “茴香”)。其他同源詞請參見阿拉伯語 شَمَر (šamar, “茴香”)。基本上代替了希伯來語本土詞彙גּוּפְנָן (gup̄nān)。


עמוד

詞根
 ע־מ־ד
对比亞拉姆語 עַמּוּדָא (ʿammūḏā, “柱子”)、阿拉伯語 عَمُود (ʕamūd, “柱子”)。

amúd (romanization)
עַמּוּדִים (indefinite plural)
עַמּוּד־
עַמּוּדֵי־

וְנָתַתָּה אֹתָהּ עַל־אַרְבָּעָה עַמּוּדֵי שִׁטִּים מְצֻפִּים זָהָב וָוֵיהֶם זָהָב עַל־אַרְבָּעָה אַדְנֵי־כָסֶף׃
要把幔子掛在四根包金的皂莢木柱子上，柱子上當有金鉤，柱子安在四個帶卯的銀座上。

出埃及記26:32：（聖經和合本翻譯）

וַיֹּאמֶר שִׁמְשׁוֹן אֶל־הַנַּעַר הַמַּחֲזִיק בְּיָדוֹ הַנִּיחָה אוֹתִי והימשני (וַהֲמִישֵׁנִי) אֶת־הָעַמֻּדִים אֲשֶׁר הַבַּיִת נָכוֹן עֲלֵיהֶם וְאֶשָּׁעֵן עֲלֵיהֶם׃
參孫向拉他手的童子說，求你讓我摸著托房的柱子，我要靠一靠。

士師記16:26：（聖經和合本翻譯）

עמוד עשן, סיפור ישן. תתעורר, תתעורר.

一根煙柱，一個古老的故事。醒來吧，醒來吧。

amúd ashán, sipúr yashán. tit'orér, tit'orér.

2014, “אברהם (“亞伯拉罕”)”, 演出者 Daniela Spector:


עם

am (romanization)
עַמִּים (indefinite plural)
עַם־
עַמֵּי־
עָם

וְלָקַחְתִּי אֶתְכֶם לִי לְעָם וְהָיִיתִי לָכֶם לֵאלֹקִים וִידַעְתֶּם כִּי אֲנִי ה׳ אֱלֹקֵיכֶם הַמּוֹצִיא אֶתְכֶם מִתַּחַת סִבְלוֹת מִצְרָיִם׃
我要以你們為我的百姓；我也要作你們的神，你們要知道我是耶和華你們的神，是救你們脫離埃及人之重擔的。

6:7：（聖經和合本翻譯）


אביב

源自表示“粗，厚”、“腫，脹”或“成熟”的詞根。可能與阿拉伯語 أَبّ (ʾabb, “牧場，牧草”)同源。與科普特語 ⲉⲡⲓⲡ (epip, “十一月”)無關。

avív (romanization)
אֲבִיבִים (indefinite plural)
אָבִיב־

(尤指穀物) 成熟的早期階段

וְהַפִּשְׁתָּה וְהַשְּׂעֹרָה נֻכָּתָה כִּי הַשְּׂעֹרָה אָבִיב וְהַפִּשְׁתָּה גִּבְעֹל׃
V-ha-pishtá v-ha-ś'orá nukáta ki ha-ś'orá avív v-ha-pishtá giv'ól.
那時，麻和大麥被雹擊打，因為大麥已經吐穗，麻也開了花。

9:31：（聖經和合本翻譯）

וּכְתִיב "שָׁמוֹר אֶת חֹדֶשׁ הָאָבִיב." אֵיזֶהוּ חֹדֶשׁ שֶׁיֵּשׁ בּוֹ אָבִיב? הֱוֵי אוֹמֵר זֶה נִיסָן וְקָרֵי לֵיהּ רִאשׁוֹן

上面寫著，“初熟之月當要好好保衛。”初熟之月是何時？人會說是尼散月，稱它為正月。

U-khtív "shamór et ḥódesh ha-avív." Eízehu ḥódesh she-yesh bo avív? Hevé omér zeh Nisán v-qaréi leih rishón.

大麥開始成熟的時節， 尼散月/亞筆月，相當於格里曆的四月左右，此時大麥開始成熟

אֶת־חַג הַמַּצּוֹת תִּשְׁמֹר שִׁבְעַת יָמִים תֹּאכַל מַצּוֹת אֲשֶׁר צִוִּיתִךָ לְמוֹעֵד חֹדֶשׁ הָאָבִיב כִּי בְּחֹדֶשׁ הָאָבִיב יָצָאתָ מִמִּצְרָיִם׃
Et ḥag ha-Matzót tishmór shiv'át yamím tokhál matzót ashér tsivitíkha l'mo'éd ḥódesh ha-aviv ki b-ḥódesh ha-aviv yatsáta mi-Mitsráyim.
你要守除酵節，照我所吩咐你的，在亞筆月內所定的日期，吃無酵餅七天，因為你是這亞筆月內出了埃及。

34:18：（聖經和合本翻譯）

逾越節作祭品的初熟之物（בכורים）

וְאִם־תַּקְרִיב מִנְחַת בִּכּוּרִים לַיהוָה אָבִיב קָלוּי בָּאֵשׁ גֶּרֶשׂ כַּרְמֶל תַּקְרִיב אֵת מִנְחַת בִּכּוּרֶיךָ׃
V-im taqrív minḥát bikkurím lAdonái avív qalúy ba-esh géresh karmél taqrív et minḥát bikkurékha.
若向耶和華獻初熟之物為素祭，要獻上烘了的禾穗子，就是軋了的新穗子，當作初熟之物的素祭；

2:14：（聖經和合本翻譯）


פה

源自原始閃米特語 *pay-，與亞拉姆語 פּוּמָא (pūmā)、阿拉伯語 فَم (fam) / فُو (fū)、吉茲語 አፍ (ʾäf)、烏加里特語 𐎔 (p /pû/)、阿卡德語 𒅗 (pûm)同源。


שער

詞根
 שׁ־ע־ר
與亞拉姆語 תַּרְעָא (tarʿā)有關（經過換位）。

shá'ar (romanization)
שְׁעָרִים (indefinite plural)
שַׁעַר־
שַׁעֲרֵי־

בחומת ירושלים יש שמונה שערים, כולם חשובים ומפורסמים

耶路撒冷的城牆上有八個大門，每一個都十分重要且有名


שער

詞根
 שׂ־ע־ר
源自原始閃米特語 *śaʕr-。與阿拉伯語 شَعْر / شَعَر (šaʕr / šaʕar, “hair”)、吉茲語 ጸጕር (ṣägʷr)同源。


שמי

שם (“名字，名稱”)的變格形。

שֵׁם 的單數變形，物主為第一人稱單數人稱代詞：我的名字


שמי

שמים (“天空”)的變格形。

שָׁמַיִם 的結構態變形


רגל

源自原始閃米特語 *rigl-。

régel (romanization)
רגליים \ רַגְלַיִם
רְגָלִים (indefinite plural)

וְרַגְלֵיהֶם רֶגֶל יְשָׁרָה וְכַף רַגְלֵיהֶם כְּכַף רֶגֶל עֵגֶל וְנֹצְצִים כְּעֵין נְחֹשֶׁת קָלָל׃
V-ragleihém régel yshará, v-khaf ragleihém k-khaf régel ʿégel, v-notstim k-ʿein nḥóshet qalal.
他們的腿是直的，腳掌好像牛犢之蹄，都燦爛如光明的銅。

以西結書1:07：（聖經和合本翻譯）

הַתַּרְנְגוֹלִים מוּעָדִין לְהַלֵּךְ כְּדַרְכָּן וּלְשַׁבֵּר. הָיָה דְלִיל קָשׁוּר בְּרַגְלָיו, אוֹ שֶׁהָיָה מְהַדֵּס וּמְשַׁבֵּר אֶת הַכֵּלִים, מְשַׁלֵּם חֲצִי נֶזֶק:

雞以自己的步態行走、打破東西，人當牠是有事先警告的。如果牠腿上綁著繩子，或四處飛跳、打爛器皿，人要賠償一半的損失。

Ha-tarn'golím muʿadín l'halekh k-darkán ul-shabér. Hayá d'líl qashúr b-ragláv, o she-hayá m'hadés um-shabér et ha-kelim, m'shalém ḥatsi nézek.

וּמָה כִּסֵּא שֶׁל שָׁלֹשׁ רַגְלַיִם אֵינוֹ יָכוֹל לַעֲמוֹד לְפָנֶיךָ בִּשְׁעַת כַּעְסֶךְ; כִּסֵּא שֶׁל רֶגֶל אֶחָד — עַל אַחַת כַּמָּה וְכַמָּה!

如果你發怒時，身前三條腿的椅子不穩要倒下，那一條腿的椅子就更是如此！

U-mah kissé shalósh ragláyim einó yakhól laʿamód l'fanékha bi-shʿat kaʿsékha; kissé shel régel eḥád — al aḥát kammá v-khammá!

וַיִּפְתַּח יְהֹוָה אֶת־פִּי הָאָתוֹן וַתֹּאמֶר לְבִלְעָם מֶה־עָשִׂיתִי לְךָ כִּי הִכִּיתַנִי זֶה שָׁלֹשׁ רְגָלִים׃
Va-yiftáḥ Adonái et pi ha-atón. va-tómer l-Vilʿam: Meh ʿasíti l'kha ki hikitáni zeh shalósh r'galím?
耶和華叫驢開口，對巴蘭說，我向你行了甚麼，你竟打我這三次呢？

民數記22:28：（聖經和合本翻譯）

שָׁלֹשׁ רְגָלִים תָּחֹג לִי בַּשָּׁנָה׃
Shalósh r'galím taḥóg li ba-shaná.
一年三次，你要向我守節。

出埃及記23:14：（聖經和合本翻譯）

רַבִּי יְהוּדָה אוֹמֵר, הָרָאוּי לִפְסָחִים, פְּסָחִים קֹדֶם לָרֶגֶל שְׁלשִׁים יוֹם:

耶胡達拉比說：適合作逾越節祭品的物品，當在節前三十日內做好準備。

Rábbi Yehudá omér: ha-ra'úy li-fsaḥím, p'saḥim qódem la-régel shloshím yom.

כֵּיוָן שֶׁעָבְרוּ עֲלֵיהֶן שְׁלֹשָׁה רְגָלִים עוֹבֵר בְּבַל תְּאַחֵר רַבִּי שִׁמְעוֹן אוֹמֵר שְׁלֹשָׁה רְגָלִים כְּסִדְרָן וְחַג הַמַּצּוֹת תְּחִלָּה

錯過三個大節的人，便違反了拖延的禁令。西蒙拉比說：三個大節按順序，當是無酵餅的節慶排在第一位。

Keiván she-ʿavrú ʿaleihén shloshá r'galim ʿovér b-val t'aḥer. Rábbi Shimʿóm omer: shloshá r'galim k-sidrán, v-ḥag ha-matsót t'ḥilá.


ראש

源自原始閃米特語 *raʔš-。與阿卡德語 𒊕 (rēšum)、阿拉伯語 رَأْس (raʔs)同源。

rosh (romanization)
רָאשִׁים (indefinite plural)
רֹאשׁ־
רָאשֵׁי־
ראשה (feminine)

וְאֵיבָה אָשִׁית בֵּינְךָ וּבֵין הָאִשָּׁה, וּבֵין זַרְעֲךָ וּבֵין זַרְעָהּ: הוּא יְשׁוּפְךָ רֹאשׁ, וְאַתָּה תְּשׁוּפֶנּוּ עָקֵב
我又要叫你和女人彼此為仇，你的後裔和女人的後裔，也彼此為仇；女人的後裔要傷你的頭，你要傷他的腳跟。

3:15：（聖經和合本翻譯）

וַיַּלְבֵּשׁ שָׁאוּל אֶת-דָּוִד מַדָּיו וְנָתַן קוֹבַע נְחֹשֶׁת עַל-רֹאשׁוֹ וַיַּלְבֵּשׁ אֹתוֹ שִׁרְיוֹן.
掃羅就把自己的戰衣給大衛穿上，將銅盔給他戴（在頭）上，又給他穿上鎧甲。

撒母耳記上17:38：（聖經和合本翻譯）

וַיֹּאמְרוּ הָבָה נִבְנֶה-לָּנוּ עִיר וּמִגְדָּל וְרֹאשׁוֹ בַשָּׁמַיִם וְנַעֲשֶׂה-לָּנוּ שֵׁם פֶּן-נָפוּץ עַל-פְּנֵי כָל-הָאָרֶץ.
他們說，來罷，我們要建造一座城，和一座塔，塔頂通天，為要傳揚我們的名

11:4：（聖經和合本翻譯）

וְכֹתָרֹת אֲשֶׁר עַל-רֹאשׁ הָעַמּוּדִים מַעֲשֵׂה שׁוּשַׁן בָּאוּלָם אַרְבַּע אַמּוֹת.
廊子的柱頂徑四肘，刻著百合花。

列王紀上7:19：（聖經和合本翻譯）

אינך יכול לדעת מה מתרחש בראשו של אדם אחר.

你不可能知道別人的腦子裡正在想著什麼。

היא מתקשה באנגלית אבל יש לה ראש לא רע למתמטיקה.

她的英語學得很吃力，但她的數學頭腦很不錯。

וְאֶלְעָזָר בֶּן-אַהֲרֹן לָקַח-לוֹ מִבְּנוֹת פּוּטִיאֵל לוֹ לְאִשָּׁה וַתֵּלֶד לוֹ אֶת-פִּינְחָס אֵלֶּה רָאשֵׁי אֲבוֹת הַלְוִיִּם לְמִשְׁפְּחֹתָם.
亞倫的兒子以利亞撒，娶了普鐵的一個女兒為妻，他給他生了非尼哈；這是利未人的家長。

6:25：（聖經和合本翻譯）

וַיָּשָׁב יְהוֹשֻׁעַ בָּעֵת הַהִיא וַיִּלְכֹּד אֶת־חָצוֹר וְאֶת־מַלְכָּהּ הִכָּה בֶחָרֶב כִּי־חָצוֹר לְפָנִים הִיא רֹאשׁ כָּל־הַמַּמְלָכוֹת הָאֵלֶּה.
當時約書亞轉回奪了夏瑣，用刀擊殺夏瑣王；素來夏瑣在這諸國中是為首的。

11:10：（聖經和合本翻譯）

הַחֹדֶשׁ הַזֶּה לָכֶם רֹאשׁ חֳדָשִׁים רִאשׁוֹן הוּא לָכֶם לְחָדְשֵׁי הַשָּׁנָה.
你們要以本月為正月，為一年之首。

12:2：（聖經和合本翻譯）

אֶת־הַכֹּל עָשָׂה יָפֶה בְעִתּוֹ, גַּם אֶת־הָעֹלָם נָתַן בְּלִבָּם, מִבְּלִי אֲשֶׁר לֹא־יִמְצָא הָאָדָם אֶת־הַמַּעֲשֶׂה אֲשֶׁר־עָשָׂה הָאֱלֹהִים מֵרֹאשׁ וְעַד־סוֹף.
神造萬物，各按其時成為美好；又將永生安置在世人心裡；然而神從始至終的作為，人不能參透。

傳道書3:11：（聖經和合本翻譯）

כִּי תִשָּׂא אֶת רֹאשׁ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לִפְקֻדֵיהֶם וְנָתְנוּ אִישׁ כֹּפֶר נַפְשׁוֹ לַיהוָה בִּפְקֹד אֹתָם וְלֹא יִהְיֶה בָהֶם נֶגֶף בִּפְקֹד אֹתָם.
你要按以色列人被數的，計算總數，你數的時候，他們各人要為自己的生命，把贖價奉給耶和華，免得數的時候，在他們中間有災殃

30:12：（聖經和合本翻譯）

שְׂאוּ אֶת רֹאשׁ כָּל עֲדַת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לְמִשְׁפְּחֹתָם לְבֵית אֲבֹתָם בְּמִסְפַּר שֵׁמוֹת כָּל זָכָר לְגֻלְגְּלֹתָם.
你要按以色列全會眾的家室、宗族、人名的數目計算所有的男丁。

1:2：（聖經和合本翻譯）

植物或樹皮多汁、香氣濃郁的部分


קנה

類似意思相似的古希臘語 κάννα (kánna)（源自阿卡德語 𒂵𒉡𒌑𒌝 (qanûm, “蘆葦”)）。对比英語 cane、canon、cannon、canal、channel。

kané (romanization)
קָנִים (indefinite plural)
קְנֵה־
קְנֵי־

וְשִׁשָּׁה קָנִים יֹצְאִים מִצִּדֶּיהָ שְׁלֹשָׁה קְנֵי מְנֹרָה מִצִּדָּהּ הָאֶחָד וּשְׁלֹשָׁה קְנֵי מְנֹרָה מִצִּדָּהּ הַשֵּׁנִי׃
V-shishá qaním yotz'ím mi-tzidéha shloshá q'nei m'norá mi-tzidáh ha-eḥád u-shloshá q'nei m'norá mi-tzidáh ha-shení.
燈臺兩旁要杈出六個枝子，這旁三個、那旁三個。

25:32：（聖經和合本翻譯）

חֲתָכָהּ וּנְתָנָהּ לְמִי שֶׁזָּכָה בָהּ, וְהַקָּנֶה וְהַלֵּב וְהָרֵאָה תְּלוּיִם בָּהּ.

他把它剪下来，送给应得者，气管和心肺还挂在上面。

Ḥatakháh u-ntanáh l-mi she-zakhá vah, v-ha-qané v-ha-lev v-ha-re'áh t'luyím bah.

וְאַתָּה קַח־לְךָ בְּשָׂמִים רֹאשׁ מָר־דְּרוֹר חֲמֵשׁ מֵאוֹת וְקִנְּמָן־בֶּשֶׂם מַחֲצִיתוֹ חֲמִשִּׁים וּמָאתָיִם וּקְנֵה־בֹשֶׂם חֲמִשִּׁים וּמָאתָיִם׃
v-atá qaḥ l'khá b'samím rosh mar d'ror ḥamésh me'ót v-qinoman bésem maḥatsitó ḥamishím u-matáyim u-qneh vósem ḥamishím u-matáyim
你要取上品的香料，就是流質的沒藥五百舍客勒；香肉桂一半，就是二百五十舍客勒；菖蒲二百五十舍客勒。

30:23：（聖經和合本翻譯）

וַיִּישָׁן וַיַּחֲלֹם שֵׁנִית וְהִנֵּה שֶׁבַע שִׁבֳּלִים עֹלוֹת בְּקָנֶה אֶחָד בְּרִיאוֹת וְטֹבוֹת׃
Va-yishán va-yaḥalóm shenít v-hinéi shéváʿ shibolím ʿolót b-qané eḥad b'riyot v-tovot.
他又睡著，第二回作夢：夢見一棵麥子長了七個穗子，又肥大，又佳美。

41:5：（聖經和合本翻譯）

竿（長度單位，相當於六肘）

וְהַתָּא קָנֶה אֶחָד אֹרֶךְ וְקָנֶה אֶחָד רֹחַב וּבֵין הַתָּאִים חָמֵשׁ אַמּוֹת וְסַף הַשַּׁעַר מֵאֵצֶל אוּלָם הַשַּׁעַר מֵהַבַּיִת קָנֶה אֶחָד׃
V-ha-ta qané eḥád órekh v-qané eḥád róḥav u-vein ha-taím ḥamśh amót v-saf ha-sháʿar me-étsel ulám ha-sháʿar me-ha-báyit qané eḥad.
又有衛房，每房長一竿、寬一竿，相隔五肘；門檻，就是挨著向殿的廊門檻，寬一竿。

以西結書40:7：（聖經和合本翻譯）


שם

詞根
 שׁ־ו־ם
源自原始閃米特語 *šim-，源自原始亞非語 *sim- (“名字，名稱”)。與阿拉伯語 اسم (ism, “名字，名稱”)同源。

shém (romanization)
שֵׁמוֹת (indefinite plural)
שֵׁם־
שְׁמוֹת־

לְכָל אִישׁ יֵשׁ שֵׁם שֶׁנָּתַן לוֹ אֱלֹהִים וְנָתְנוּ לוֹ אָבִיו וְאִמּוֹ, / לְכָל אִישׁ יֵשׁ שֵׁם שֶׁנָּתְנוּ לוֹ קוֹמָתוֹ וְאֹפֶן חִיּוּכוֹ וְנָתַן לוֹ הָאָרִיג, […]

每个人都有一个名字，是上帝赐予他的，是他的父母给他取的；/ 每个人都有一个名字，是他的体态、他微笑的方式给他的，也是身上的服装给他的 […]


פיזיקאי

源自פִיזִיקָה (fízika) + ־ַאי (-ay)。


פדגוג

源自古希臘語 παιδαγωγός (paidagōgós)，源自παῖς (paîs, “孩子，小孩”) + ἀγωγός (agōgós, “嚮導；護衛”)（源自ἄγω (ágō, “領導；引路”)）。

pedagóg (romanization)
פֵּדָגוֹגִים (indefinite plural)
פֵּדָגוֹגִית (feminine)


צלם

與阿卡德語 𒀩 (ṣalmum)、古典敘利亞語 ܨܠܡܐ (ṣalmā)同源，而阿拉伯語 صَنَم (ṣanam)中的 /l/ 異化成 /n/。


כפור

kipúr (romanization)
כִּפּוּרִים (indefinite plural)
כִּפּוּר־
כִּפּוּרֵי־

כיפור單字 之短寫法。


קראן

קוראן單字 之短寫法


רמזור

詞根
 ר־מ־ז
 א־ו־ר
רֶמֶז (rémez, “線索”) + אוֹר (or, “燈”)組成的混成詞。

ramzór (romanization)
רַמְזוֹרִים (indefinite plural)


חרשף

对比阿拉伯語 خُرْشُوف (ḵuršūf)。

khursháf (romanization)
חֻרְשָׁפִים (indefinite plural)


תנור

詞根
 נ־י־ר
源自中古波斯語 tnwl (tanūr, “烤箱”)，源自阿卡德語 𒅎𒋗𒆸 (tinūrum)。與亞拉姆語 תנורא / ܬܰܢܽܘܪܳܐ (tannūrā)、阿拉伯語 تَنُّور (tannūr)有關。

tanúr (romanization)
תַּנּוּרִים (indefinite plural)
תַּנּוּר־