שלום

詞根
 שׁ־ל־ם
一般認為源自西北閃米特語支、腓尼基語 𐤔𐤋𐤌 (šlm /šalōm/)、亞拉姆語 שְׁלָמָא (šlāmā) / ܫܠܡܐ (šlāmā)、烏加里特語 𐎌𐎍𐎎 (šlm /šalāmu/)。
與阿拉伯語 سلام (salām)同源。

וְנָתַתִּי שָׁלוֹם בָּאָרֶץ וּשְׁכַבְתֶּם וְאֵין מַחֲרִיד וְהִשְׁבַּתִּי חַיָּה רָעָה מִן־הָאָרֶץ וְחֶרֶב לֹא־תַעֲבֹר בְּאַרְצְכֶם׃

我要賜平安在你們的地上，你們躺臥，無人驚嚇；我要叫惡獸從你們的地上息滅；刀劍也必不經過你們的地。

v'natatí shalóm ba'árets ush'khavtém v'éin makharíd v'hisbatí khayá ra'á min-ha'árets v'khérev lo-ta'avór b'arts'khém.

אני נולדתי לשלום שרק יגיע / אני נולדתי לשלום שרק יבוא

我為和平而生，和平終將到來 / 我為和平而生，和平終將到來

'aní noládti lashalóm sherák yagía' / 'aní noládti lashalóm sherák yavó

1977, “נוֹלַדְתִּי לַשָּׁלוֹם (“我為和平而生”)”, Uzi Hitman 作曲:

שַׁבָּת שָׁלוֹם!

מַה שְּׁלוֹמְךָ?

עַתָּה רוּץ־נָא לִקְרָאתָהּ וֶאֱמָר־לָהּ הֲשָׁלוֹם לָךְ הֲשָׁלוֹם לְאִישֵׁךְ הֲשָׁלוֹם לַיָּלֶד וַתֹּאמֶ שָׁלוֹם׃

你跑去迎接他，問他說，你平安麼？你丈夫平安麼？孩子平安麼？他說，平安。

'atá ruts-ná lik'ratáh ve'emor-láh ha-shalóm lákh ha-shalóm l'ishékh ha-shalóm layáled vatómer shalóm.


אזמל

來自古希臘語 σμίλη (smílē, “刀子，鑿子”)。與古典敘利亞語 ܙܡܝܠܝܐ (zmilyā, “修剪用的刀”)同源。

הַמַּעֲצַד וְהָאִזְמֵל וְהַמַּפְסֶלֶת וְהַמַּקְדֵּחַ שֶׁנִּיפְגְּמוּ טְמֵאִין

如果锛子、刀子、刨子或钻头被损坏，它仍然很容易受到不洁的影响。


פלפל שחור

פִּלְפֵּל (pilpel, “胡椒”) + שָׁחֹר (shakhór, “黑色”)

pilpel shachór (romanization)
פלפלים שחורים \ פִּלְפְּלִים שְׁחֹרִים (indefinite plural)


כלב

詞根
 כ־ל־ב
繼承自原始閃米特語 *kalb-。

kélev (romanization)
כְּלָבִים (indefinite plural)
כֶּלֶב־
כַּלְבֵי־
כַּלְבָּה (feminine)


יום שבת

yom shabát (romanization)
ימי שבת (indefinite plural)


יום שישי

源自 יוֹם (yóm, “日、天”) + שישי \ שִׁשִּׁי (shishí, “第六”)。

yom shishí (romanization)
ימי שישי \ יְמֵי שִׁשְּׁי (indefinite plural)


יום שני

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + שֵׁנִי m (shení, “第二”)。

yom shení (romanization)
ימי שני (indefinite plural)


יום ראשון

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + רִאשׁוֹן m (rishón, “第一”)。

yom rishón (romanization)
ימי ראשון (indefinite plural)


יום שלישי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + שְׁלִישִׁי m (sh'lishí, “第三”)。

yom sh'lishí (romanization)
ימי שלישי (indefinite plural)


יום חמישי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + חֲמִישִׁי m (khamishí, “第五”)。

yom khamishí (romanization)
ימי חמישי (indefinite plural)


יום רביעי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + רְבִיעִי m (r'vi'í, “第四”)。

yom r'vi'í (romanization)
ימי רביעי (indefinite plural)


אפרסק

源自古希臘語 περσικόν (persikón, “桃”)，μῆλον Περσικόν (mêlon Persikón, “波斯蘋果”)的省稱。

אני אוהב לאכול אפרסקים.


מנגו

借自英語 mango ← 葡萄牙語 manga ← 馬來語 mangga ← 泰米爾語 மாங்காய் (māṅkāy) ← மா (mā, “芒果”) + காய் (kāy, “未熟的水果”)。


קפיטליזם

源自英語 capitalism或其同源詞。


טבור

tabúr (romanization)
טַבּוּרִים (plural)


מיקרואורגניזם

源自מִיקְרוֹ־ (mikro-, “微”) + אוֹרְגָּנִיזְם (organízm, “有機體”)，源自英語 microorganism等相似詞。

mikro'organízm (romanization)
מיקרואורגניזמים (plural)


אבוקדו

最终源自古典納瓦特爾語 ahuacatl。

avokádo (romanization)
אָבוֹקָדוֹאִים (indefinite plural)
אָבוֹקָדוֹת (indefinite plural)


קפה

借自法語 café，源自意大利語 caffè ← 鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve) ← 阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa, “咖啡”)。


היפופוטם

源自古希臘語 ἱπποπόταμος (hippopótamos) ← ἵππος (híppos, “馬”, 源自原始希臘語 *íkkʷos ← 原始印歐語 *h₁éḱwos) + ποταμός (potamós, “河”)。

hipopotám (romanization)
הִיפּוֹפּוֹטָמִים (plural)


חזיר

與亞拉姆語 חֲזִירָא (ḥăzīrā), 阿拉伯語 خِنْزِير (ḵinzīr), 馬爾他語 ħanżir同源。

khazír (romanization)
חֲזִירִים (plural)


זאב

源自原始閃米特語 *ðiʾb- (“狼”)。

z'év (romanization)
זְאֵבִים (indefinite plural)


זאב

源自原始閃米特語 *ðiʾb- (“狼”)。

，Zeeb男性人名（西伊伯）


שיעור

shi'úr (romanization)
שיעורים \ שִׁעוּרִים (indefinite plural)
שיעורי \ שִׁעוּרֵי־

שיעוריו של הגוף במרחב הם (1,0,3) ביחס לראשית הצירים.

該物體相對原點的坐標是 (1,0,3)。


שיר

shir (romanization)
שִׁירִים (indefinite plural)
שִׁיר־
שִׁירֵי־


אדם

詞根
 א־ד־ם
對比腓尼基語 𐤀𐤃𐤌 (ʾdm, “人，凡人”), 烏加里特語 𐎀𐎄𐎎 (ảdm, “人；紅土，赭紅”), 古南阿拉伯語 𐩱𐩵𐩣 (ʾdm, “屬國”), 吉茲語 ዶም (dom, “奴隸”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒄠𒈬 (a-da-am-mu /adamu/, “血”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈠𒌈 (a-da-ma-tum /adamātu/, “暗紅色的土或染料”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈬 (a-da-mu /adamu/, “紅衣”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈬 (a-da-mu /adamu/, “重要或尊貴的人”)。源自原始閃米特語 *dam- (“血”)，對比巴勒斯坦亞拉姆語 אדם / אידם / ܐܕܡ (ʾəḏem, “血”)。語義發展可能是：
# “血” → “紅土”, “赭紅” → “凡人”
# “血” → “人”（血液是一種主要的體液）
# “血” → “紅土”, “赭紅” → “塗在偶像上的染料” → “偶像” → “畫像” → “人”
# “血” → “祭獻給偶像的血” → “偶像” → “畫像” → “人”。
對比阿拉伯語 دُمْيَة (dumya, “雕像，偶像，畫像；偶人”), دَمَّ (damma, “塗抹”)。

אָדָם לְאָדָם זְאֵב

人與人之間的關係就像狼與狼一樣。（參見homō hominī lupus）


אדם

男性人名，等價於英語Adam


בית

詞根
 ב־י־ת
源自原始閃米特語 *bayt-。

báyit (romanization)
בָּתִּים (indefinite plural)
בֵּית־
בָּתֵּי־
בָּיִת

(+ 定冠詞) 耶路撒冷聖殿

וְרִבִּי יוֹחָנָן חִבַּר הַתַּלְמוּד הַיְּרוּשְׁלְמִי בְּאֶרֶץ יִשְׂרָאֵל אַחַר חָרְבַּן הַבַּיִת בְּקֵרוּב מִשְּׁלוֹשׁ מֵאוֹת שָׁנָה.

大約3世紀，在耶路撒冷聖殿被毀後，約哈南拉比在以色列地編撰了耶路撒冷他勒目。

weribbi yoḥanan ḥibbar hattalmuḏ hayyerushelemi beʾereṣ yisraʾel aḥar ḥorban habbayiṯ beqeruv missholosh meʾoṯ shana


דלי

對比阿拉伯語 دَلْوٌ (dalw) 和 古典亞美尼亞語 դոյլ (doyl)（借自閃米特語族）。


זרזיר

zarzír (romanization)
זרזירים (indefinite plural)


שבוע

shavúa' (romanization)
שבועיים \ שְׁבוּעַיִם
שָׁבוּעוֹת (indefinite plural)
שְׁבוּעַ־
שְׁבוּעוֹת־


חורף

khóref (romanization)
חורפים \ חֳרָפִים (indefinite plural)
חורף \ חֹרֶף־
חורפי \ חָרְפֵי־


אלקטרון

elektrón (romanization)
אֶלֶקְטְרוֹנִים (indefinite plural)


אמוק

借自英語 amok，最終源自馬來語 amuk。


אימאם

借自阿拉伯語 إِمَام (ʔimām)。

伊瑪目 （穆斯林領導者）


אוליגרך

借自古希臘語 ὀλιγάρχης (oligárkhēs)。


איכר

借自阿卡德語 𒀳 (ikkaru [ENGAR])，對照古典敘利亞語 ܐܟܪܐ。


סיגד

借自吉茲語 ሰግድ (sägd, “衰竭；跪倒”)。

西格德節 （衣索比亞猶太人節日）


שמונה עשר

sh'moná 'asár (romanization)
שְׁמוֹנֶה עֶשְׂרֵה (feminine)

在口語化的現代希伯來語中，通常使用 שְׁמוֹנָה עֶשְׂרֵה (sh'moná 'esré) 的形式，不分性別。


אופנוע

אוֹפַן (ofán, “輪子”, 詩歌／過時用語) + מָנוֹעַ (manóa', “發動機、引擎”)組成的混成詞，可能仿譯自英語 motorcycle。

ofanóa' (romanization)
אוֹפַנּוֹעִים (indefinite plural)
אוֹפַנּוֹעֵי־


מתתיהו

מַתָּנַת (matanát, “的禮物”) + יהוה (YHVH, “神”) 的縮略。

男性人名，等價於英語Mattathias 或 Matthew（通常轉寫為 Matityahu 或 Matisyahu）


איחוד האמירויות הערביות

'ikhúd ha'emiruyót ha'araviyót (romanization)

阿拉伯聯合大公國／阿拉伯聯合酋長國

zh-איחוד_האמירויות_הערביות-he-name-z0nQDClw


סינתיסייזר

síntesaizer (romanization)
סינתיסייזרים (indefinite plural)

גוגל חוגגת יום הולדת למפתח הסינתיסייזר רוברט מוּג


אחשורוש

借自古波斯語 𐎧𐏁𐎹𐎠𐎼𐏁𐎠 (x-š-y-a-r-š-a /xšayāršā/, “萬王的統治者”)，源自 𐏋 (XŠ /xšāyaθiya/, “統治者”) + 𐎹𐎠𐎼𐏁𐎠 (y-a-r-š-a, “男性”)。חְשְׁיָארְשָׁ (ḥəšəyâršā)的同源對似詞。

亞哈隨魯 （波斯帝國阿契美尼德王朝的國王，聖經人物）

וַיְהִי בִּימֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ הוּא אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ הַמֹּלֵךְ מֵהֹדּוּ וְעַד כּוּשׁ שֶׁבַע וְעֶשְׂרִים וּמֵאָה מְדִינָה.

亞哈隨魯作王，從印度直到古實，統管一百二十七省。

Va-yhí bi-yméi Aḥashverósh hu Aḥashverósh ha-molékh me-hodú v-ad kush shéva' v-'esrím u-meah m'diná.

הָכָא הַלְלוּ עַבְדֵי ה׳ וְלֹא עַבְדֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ אַכַּתִּי עַבְדֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ אֲנַן

但在這裡，我們會說「讚美吧，耶和華的僕人」，這意味著不是亞哈隨魯的僕人，但我們仍然是亞哈隨魯的僕人！

Hakhá "hal'lú 'avdéi Adonái," v-lo 'avdéi Aḥashverósh, akatí 'avdéi Aḥashverósh anán!


יין לבן

yáyin laván (romanization)
יֵינוֹת לְבָנִים (indefinite plural)


יין אדום

yáyin adóm (romanization)
יינות אדומים \ יֵינוֹת אֲדֻמִּים (indefinite plural)


פילוסוף

源自古希臘語 φῐλόσοφος (philósophos, 字面意思是“熱愛智慧者”)。

filosof (romanization)
פִילוֹסוֹפִים (indefinite plural)


טניס שולחן

源自טֶנִיס + שֻׁלְחָן。


חיוך

動詞 חייך \ חִיֵּךְ (khiyékh) 的動作名詞，源自詞根 ח־י־ך (ḥ-y-k)。

khiyúkh (romanization)
חִיּוּכִים (indefinite plural)
חִיּוּךְ־
חִיּוּכֵי־


עקרב

對照阿拉伯語 عَقْرَب (ʕaqrab)、古典敘利亞語 ܥܩܪܒܐ (‘eqarbā)。

'akráv (romanization)
עַקְרַבִּים (indefinite plural)
עַקְרַב־
עַקְרַבֵּי־


פרעה

借自埃及語 pr ꜥꜣ (“大房子”)，最初是指埃及國王的宮殿，但後來改指統治者本人。用作專有名詞在聖經中多次出現；用作普通名詞似乎要晚得多，這可能是由於受到歐洲語言的影響。

וַיְצַו פַּרְעֹה לְכָל־עַמּוֹ לֵאמֹר כָּל־הַבֵּן הַיִּלּוֹד הַיְאֹרָה תַּשְׁלִיכֻהוּ
vay'tsáv par'ó l'chol-amó lemór kol-habén hayilód hay'óra tashlichúhu
法老吩咐他的眾民說，凡出生的兒子，你們都要丟在河裡


פרעה

par'ó (romanization)
פַּרְעוֹנִים (indefinite plural)
פַּרְעֹה־
פַּרְעוֹנֵי־


קסילופון

借自英語 xylophone；可以拆為 派生自古希臘語 ξύλον (xúlon, “木頭”) + φωνή (phōnḗ, “聲音”)。

ksilofón (romanization)
קְסִילוֹפוֹנִים (indefinite plural)


אוזבקיסטן

烏茲別克斯坦（國家名，位於中亞）


אורוגוואי

烏拉圭（國家名，位於南美洲）


פרי

詞根
 פ־ר־ה
源自原始閃米特語 *piry-。與吉茲語 ፍሬ (fəre)、烏加里特語 𐎔𐎗 (pr /pirû/)同源。

pri (romanization)
פֵּרוֹת (indefinite plural)
פְּרִי־
פֵּרוֹת־


ויקרא

詞根
 ק־ר־א
來自該書的第一個詞，字面意思為“而他呼叫/呼喚”。


בראשית

可能來自摩西五經的開頭：בְּ־ (b'-, “在”) + רֵאשִׁית (reishít, “起始”)，字面意思為「在開端」。

[baʀ̟eːʔˈʃiːθ]


בלוט

balút (romanization)
בַּלּוּטִים (indefinite plural)
בַּלּוּט־
בַּלּוּטֵי־


הים האגאי

愛琴海（海名，位於希臘與土耳其之間）


האוקיינוס האטלנטי

源自 אוקיינוס (“洋”) + אטלנטי (“亞特拉斯的；大西洋的”)；借自英語 Atlantic或其他西方語言。


חברובסק

哈巴羅夫斯克，伯力（首府名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）


טלה

源自原始西閃米特語 *ṭalay-。

talé (romanization)
טְלָאִים (indefinite plural)


טלה

源自原始西閃米特語 *ṭalay-。


חד איבר

仿譯自英語 monomial，可分析為　חַד־ (khad-, “單…”) + אֵיבָר (“對象”)。


כפל

詞根
 כ־פ־ל
源自詞根 כ־פ־ל (k-p-l)。


מאכל

ma'akhál (romanization)
מַאֲכָלִים (indefinite plural)
מַאֲכָלוֹת (indefinite plural)
מַאֲכַל־
מַאַכְלֵי־
מַאַכְלוֹת־

食物、膳食、菜餚（特定類型的食物）

אַתָּה קַח־לְךָ מִכָּל־מַֽאֲכָל אֲשֶׁר יֵֽאָכֵל וְאָסַפְתָּ אֵלֶיךָ וְהָיָה לְךָ וְלָהֶם לְאָכְלָֽה׃

也把吃過的各種食物帶走，並儲存起來。這將作為你和他們的食物。

וּבַסַּל הָֽעֶלְיֹון מִכֹּל מַאֲכַל פַּרְעֹה מַעֲשֵׂה אֹפֶה […]

在最上層的籃子裡有為法老烤的各種食物， […]


פסקוב

普斯科夫（首府名，位於俄羅斯普斯科夫）


אללה

借自猶太阿拉伯語 אללה (allāh)，源自阿拉伯語 اللّٰه (allāh)。


עוני

'óni / 'oní (romanization)
עוני \ עֹנִי \\ עֳנִי־

וַתַּהַר לֵאָה וַתֵּלֶד בֵּן וַתִּקְרָא שְׁמוֹ רְאוּבֵן כִּי אָמְרָה כִּי־רָאָה יְהוָה בְּעָנְיִי כִּי עַתָּה יֶאֱהָבַנִי אִישִׁי׃

利亞懷孕生子，就給他起名叫流便，因而說，耶和華看見我的苦情，如今我的丈夫必愛我。

vatáhar le'á vatéled bén vatikrá sh'mó r'uvén kí 'am'rá ki-ra'á YHVH b'onyí kí 'atá ye'ehaváni 'ishí.

רָאֹה רָאִיתִי אֶת עֳנִי עַמִּי אֲשֶׁר בְּמִצְרָיִם

我的百姓在埃及所受的困苦，我實在看見了

ra'ó ra'íti 'et 'oní 'amí 'ashér b'mitsráyim


עני

詞根
 ע־נ־ה
對照亞拉姆語 עַנְיָא (ʿanyā)。

'aní (romanization)
עֲנִיִּים (indefinite plural)


ארבה

繼承自原始閃米特語 *ʾirbay- (“蝗蟲”)。


סחלב

sakhláv (romanization)
סַחְלָבִים (indefinite plural)


מהנדס

詞根
 ה־נ־ד־ס
源自詞根 ה־נ־ד־ס，源自הַנְדָּסָה (handasá, “工程學”)。
可能借自阿拉伯語 مهندس。

m'handés (romanization)
מְהַנְדְּסִים (indefinite plural)
מְהַנְדֵּס־
מְהַנְדְּסֵי־
מְהַנְדֶּסֶת (feminine)


אשך

éshekh (romanization)
אשכיים \ אֶשְׁכַּיִם
אֲשָׁכִים (indefinite plural)

這個詞最常見的形式是複數 אֲשָׁכִים (ashakhím)。雙數形式非常罕見，現代希伯來語中不存在。

雖然正確的單數形式是 אֶשֶׁךְ (éshekh)，但非標準發音 אָשָׁךְ (ashákh) 更為常見。

אוֹ גִבֵּן אוֹ דַק אוֹ תְּבַלֻּל בְּעֵינוֹ אוֹ גָרָב אוֹ יַלֶּפֶת אוֹ מְרוֹחַ אָשֶׁךְ:
駝背的、矮矬的、眼睛有毛病的、長癬的、長疥的，或是損壞腎子的，都不可近前來。


צ׳ק

chek (romanization)
צ׳קים (indefinite plural)


פוליטיקאי

politiqáy (romanization)
פוליטיקאים (indefinite plural)


כדורסלן

源自כַּדּוּרְסַל (kadursál) + ־ן (-án)。

kadursalán (romanization)
כַּדּוּרְסַלָּנִים (indefinite plural)
כַּדּוּרְסַלָּנִית (feminine)


כדורסל

仿譯自英語 basketball，源自כַּדּוּר (kadúr, “球”) + סַל (sal, “籃子”)。


סל

詞根
 ס־ל־ל
對照阿拉伯語 سلة (salla, “籃子”)。

sal (romanization)
סַלִּים (indefinite plural)

וְהִנֵּה שְׁלֹשָׁה סַלֵּי חֹרִי עַל־רֹאשִׁי
我在夢中見我頭上頂著三筐白餅


שי

shay (romanization)
שַׁיִּים (indefinite plural)


דורון

（密釋納希伯來語） 借自古希臘語 δῶρον (dôron, “禮物；手的寬度”)

dorón (romanization)
דּוֹרוֹנוֹת / דּוֹרוֹנִים (indefinite plural)
דּוֹרוֹנֵי־


דורון

，Doron，源自古希臘語的男性或女性人名


חלמון

khelmón (romanization)
חֶלְמוֹנִים (indefinite plural)


חלבון

khelbón (romanization)
חֶלְבּוֹנִים (indefinite plural)


מוחמד

借自阿拉伯語 مُحَمَّد (muḥammad)。與מחמד (makhmád)直接同源。

源自阿拉伯語的男性人名，等價於英語Muhammad


מחמד

makhmád (romanization)
מַחְמַדִּים (indefinite plural)
מַחְמַד־
מַחְמַדֵּי־

[…] כָּל־מַחְמַד עֵינֶיךָ יָשִׂימוּ בְיָדָם וְלָקָחוּ׃
 […] kol-makhmád einékha yasímu b'yadám v'lakákhu.
將你眼中一切所喜愛的，都拿了去。

[…] וְכָל־כְּלֵי מַחֲמַדֶּיהָ […]
 […] v'khól-k'léi makhamadéha […]
毀壞了城裡寶貴的器皿。

חִכּוֹ מַמְתַקִּים וְכֻלּוֹ מַחֲמַדִּים זֶה דוֹדִי וְזֶה רֵעִי בְּנוֹת יְרוּשָׁלִַם׃
khikó mamtakím v'khuló makhamadím ze dodí v'zé re'í b'nót y'rushaláim.
他的口極其甘甜；他全然可愛。耶路撒冷的眾女子阿，這是我的良人，這是我的朋友。

בֵּית קָדְשֵׁנוּ וְתִפְאַרְתֵּנוּ אֲשֶׁר הִלְלוּךָ אֲבֹתֵינוּ הָיָה לִשְׂרֵפַת אֵשׁ וְכָל־מַחֲמַדֵּינוּ הָיָה לְחָרְבָּה׃
beit kodshéinu v'tif'artéinu ashér hil'lúkha avotéinu hayá lis'refát eish v'khol-makhamadéinu hayá l'khorbá.
我們聖潔華美的殿，就是我們列祖讚美你的所在，被火焚燒；我們所羨慕的美地，盡都荒廢。


קיוסק

kiósk (romanization)
קִיּוׄסְקִים (indefinite plural)


לעז

詞根
 ל־ע־ז
可能與阿拉伯語 لُغْز (luḡz, “謎”)、لَغَّزَ (laḡḡaza, “說話帶謎語”)同源。有時會被錯誤地分析為לָשׁוֹן עַם זָר (“外國語言”)的首字母縮略詞。

希伯來語以外（尤其指羅曼語族）的語言


יעקב

源自עקב (“腳跟”)。

男性人名，等價於英語Jacob


קוונט

k'vant (romanization)
קוונטים \ קְוַנְטִים (indefinite plural)

מכניקת הקוונטים \ מֶכָנִיקַת הַקְּוַנְטִים


אמבולנס

ámbulans (romanization)
אַמְבּוּלַנְסִים (indefinite plural)


בלון

最终源自法語 ballon。


דיסקוטק

diskoték (romanization)
דִּיסְקוֹטֶקִים (indefinite plural)


אקורד

最终源自法語 accord。

akord (romanization)
אָקוֹרְדִים (indefinite plural)


תצליל

tatzlíl (romanization)
תַּצְלִילִים (indefinite plural)

למדתי את כל התצילים שבסולם הזה.

我学会了那个音阶的所有和弦。


אדריכל

借自亞拉姆語 ארדיכלא，源自阿卡德語 𒀵𒂍𒃲 (arad ēkalli, “宮殿的奴隸”)。同源詞包括古典敘利亞語 ܐܪܕܝܟܠܐ (ʾardēḵlāʾ)。

adrikhál (romanization)
אדריכלים (indefinite plural)


ז׳רגון

借自意第緒語 זשאַרגאָן (zhargon)，借自俄語 жаргон (žargon)，源自法語 jargon。


דיפלומט

最终源自法語 diplomate 及其在其他歐洲語言中的同源詞，比如德語 Diplomat、俄語 дипломат (diplomat)、英語 diplomat。

diplomát (romanization)
דיפלומטים (indefinite plural)


דוש

最终源自法語 douche。
同源詞包括俄語 душ (duš)、德語 Dusche 等。


נפוטיזם

最终源自法語 népotisme，源自意大利語 nepotismo，源自拉丁語 nepōs (“姪子”)，指的是中世紀和文藝復興時期，教皇常任命其親戚（尤其是姪子）作樞機。


מחסן

對照阿拉伯語 مخزن。

makhsán (romanization)
מַחְסָנִים (indefinite plural)
מַחְסַן־
מחסני־


מרתון

借自法語 marathon（並受其同源詞的影響），1894年由語言學家米歇爾·布雷亞爾為第一屆現代奧林匹克運動員所造，源自古希臘語 Μαραθών (Marathṓn)，雅典東北面一城鎮名。相傳古希臘時代的雅典士兵菲迪皮德斯為傳達馬拉松戰役的戰況，從馬拉松跑到了雅典，現代馬拉松的全程長度即與當時菲迪皮德斯跑過的距離相當。

máraton (romanization)
מָרָתוֹנִים (indefinite plural)
מָרָתוֹנֵי־


לקטוז

最终源自法語 lactose，由法國化學家馬塞蘭·貝特洛所造，源自 lac (“乳，奶”) + -ose (“糖”)（派生自 sucrose）。


מיליארדר

最终源自法語 milliardaire。同源詞包括俄語 миллиардер (milliarder)、德語 Milliardär、波蘭語 miliarder。

milyarder (romanization)
מִילְיַארְדֶּרִית (feminine)

המיליארדר היהודי-אמריקני לא חסך במאמצים כדי להביע את תמיכתו בנתניהו, גם בעיתון שבבעלותו וגם בהתבטאויות ציבוריות נוספות, אולם תיק 2000, שבמרכזו השיחות בין נתניהו לנוני מוזס, גרם לקרע עמוק בין הצדדים.

这位犹太裔美国亿万富翁在自己拥有的报纸和其他公开声明中不遗余力地表达了对内塔尼亚胡的支持，但围绕内塔尼亚胡和诺尼·摩西会谈的“2000号案件”却给两党之间造成了巨大裂痕。

2019 September 8, Aviad Glickman, “עדות שלדון אדלסון: "שרה משוגעת לגמרי, כפייתית למראה שלה"”, 出自 Channel 13 News:


טקסט

借自法語 texte (“文本”)，源自中世紀拉丁語 textus (“經文；文本，論文”)，源自拉丁語 textus (“作品的風格或結構”)，texō (“編織”) 的完成被動分詞。


מיליונר

最终源自法語 millionaire。與俄語 миллионер (millioner)、德語 Millionär、波蘭語 milioner、英語 millionaire 同源。

milyoner (romanization)
מִילְיוֹנֶרִית (feminine)


תורן

tóren (romanization)
תְּרָנִים (indefinite plural)


טלגרף

借自法語 télégraphe（及其他歐洲語言中的借詞），該詞在法語中的組成為 télé- + -graphe。等價於טֶלֶ־ (tele) + גְרָף (graf)。

télegraf (romanization)
טֵלֶגְרָפִים (indefinite plural)
טֵלֶגְרַף־
טֵלֶגְרָפֵי־


תאום

詞根
 ת־א־ם
與阿卡德語 𒊕𒌋𒌋 (tu'amu)、亞拉姆語 תְּיוֹמָא (təyōmā)、古典敘利亞語 ܬܐܡܐ (t(əʾ)āmā)、阿拉伯語 تَوْأَم (tawʔam)有關。

te'óm (romanization)
תְּאוֹמִים (indefinite plural)
תְּאוֹם־
תְּאוֹמֵי־
תְּאוֹמָה (feminine)


אוד

ud (romanization)
אוּדִים (indefinite plural)
אוּדֵי־

一根燃燒著的木頭；火把；餘燼

הֲלֹוא זֶה אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ׃
這不是從火中抽出來的一根柴麼。


גדי

同源詞包括阿卡德語 𒂵𒁕𒅀 (gadû)、阿拉伯語 جَدْي (jady)、亞拉姆語 גַּדְיָא (gaḏyā)。

gdí (romanization)
גְּדָיִים (indefinite plural)
גְּדִיָּה (feminine)
גֶּדִי

犢；幼年牛科動物（一般指山羊的羊羔）

לֹא־תְבַשֵּׁל גְּדִי בַּחֲלֵב אִמּוֹ׃
lo-t'vashél gdí bakhalév 'imó.
lō-ṯəḇaššēl gəḏī baḥălēḇ ʾimmō.
不可用山羊羔母的奶煮山羊羔。

וְגָר זְאֵב עִם־כֶּבֶשׂ וְנָמֵר עִם־גְּדִי יִרְבָּץ וְעֵגֶל וּכְפִיר וּמְרִיא יַחְדָּו וְנַעַר קָטֹן נֹהֵג בָּם׃
v'gár z'év 'im-kéves v'namér 'im-gdí yirbáts v'égel ukh'fír um'rí yakhdáv v'ná'ar katón nohég bám.
wəḡār zəʾēḇ ʿim-kéḇeś wənāmēr ʿim-gəḏī yirbāṣ wəʿḗḡel ūḵəp̄īr ūmərī yaḥdāw wnáʿar qāṭōn nōhēḡ bām.
豺狼必與綿羊羔同居，豹子與山羊羔同臥；少壯獅子，與牛犢，並肥畜同群；小孩子要牽引他們。


סרטן

詞根
 ס־ר־ט־ן
對照阿拉伯語 سَرَطَان (saraṭān)、古典敘利亞語 ܣܲܪܛܵܢܵܐ (sarṭānā)。

sartán (romanization)
סַרְטָנִים (indefinite plural)
סַרְטַן־
סַרְטְנֵי־

(癌症)： 有時用全稱מַחֲלַת־הַסַּרְטָן (makhalát-hasartán, “癌病”)來稱呼。


תור

tór (romanization)
תּוֹרִים (indefinite plural)
תּוֹרֵי־

亦存在複數不定形תּוֹרוֹת (torót)，尤其用於義項1。

מתי תורי?

אתה הבא בתור.

יש לי תור לרופא מחר.

תור הזהב


תור

tor (romanization)
תּוֹרִים (indefinite plural)


שור

繼承自原始閃米特語 *ṯawr- (“公牛”)。同源詞包括阿拉伯語 ثَوْر (ṯawr)。

shor (romanization)
שוורים \ שְׁוָרִים (indefinite plural)

כִּי תִפְגַּע שׁוֹר אֹיִבְךָ אוֹ חֲמֹרוֹ תֹּעֶה הָשֵׁב תְּשִׁיבֶנּוּ לוֹ׃
ki tifgá' shor oyiv-khá o ḥamór-o to'eh hashev tshivennu lo
若遇見你仇敵的牛，或驢，失迷了路，總要牽回來交給他。

שׁוֹר שֶׁהָיָה רוֹדֵף אַחַר שׁוֹר אַחֵר, וְהֻזַּק, זֶה אוֹמֵר שׁוֹרְךָ הִזִּיק, וְזֶה אוֹמֵר לֹא כִי אֶלָּא בְסֶלַע לָקָה, הַמּוֹצִיא מֵחֲבֵרוֹ עָלָיו הָרְאָיָה.
Shor she-hayá rodéf aḥár shor aḥér, v-huzzáq, zeh omér shorkhá hizzíq, v-zeh omér lo khi élla v-séla' laqá, ha-motsí me-ḥaver-ó 'aláv ha-r'ayah.
一头牛追赶另一头牛而受伤，如果其中一头牛的主人说“你的牛伤了它”，另一头牛的主人说“不是这样，是它被石头击中了”，举证责任就落在索赔人身上。


האוקיינוס ההודי

源自 אוקיינוס (“洋”) + הודי (“印度的”)、仿譯自新拉丁語 Oceanus Indicus。


האוקיינוס השקט

源自 אוקיינוס (“洋”) + שקט (“平靜的，平和的”)，仿譯自英語 Pacific Ocean。


האוקיינוס הדרומי

源自 אוקיינוס (“洋”) + דרומי (“南”)，仿譯自英語 Southern Ocean。


אוקיינוס הקרח הצפוני

源自 אוקיינוס (“洋”) + קרח (“冰”) + צפוני (“北”)。

okyanós hakérakh hatsfoní (romanization)

zh-אוקיינוס_הקרח_הצפוני-he-name-IqgM~8ui


אורז

源自古希臘語 ὄρυζα (óruza)，源自一東伊朗語支語言。


אורז

詞根
 א־ר־ז
名詞源自動詞。

orez (romanization)
אוֹרְזִים (indefinite plural)
אוֹרֵזֵי־
אוֹרֶזֶת (feminine)


ארז

詞根
 א־ר־ז
此樹不是古代以色列和猶太地區的原生物種，所以可能是借自亞拉姆語 אַרְזָא / ܐܪܙܐ (ʾarzā, “雪松”)。


ריאיון

re'ayon (romanization)
ריאיונות \ רֵאָיוֹנוֹת (indefinite plural)

ראיון עבודה

הוא צופה בראיונות עם נטלי פורטמן ביוטיוב.

他在 YouTube 上觀看娜塔莉·波特曼的採訪。

hu tsofe bere'ayonot im Natali Portman beyutub.


ריבוע

ribú'a (romanization)
ריבועים \ רִבּוּעִים (indefinite plural)
ריבוע \ רִבּוּעַ־
ריבועי \ רִבּוּעֵי־


ריב

rív (romanization)
רִיבִים (indefinite plural)
רִיבֵי־

אֵיכָה אֶשָּׂא לְבַדִּי טׇרְחֲכֶם וּמַשַּׂאֲכֶם וְרִיבְכֶם
Eykhá esá lᵉvadí torḥᵃkhém u-masa'ᵃkhém v-rivkhém
但你們的麻煩，和管理你們的重任，並你們的爭訟，我獨自一人怎能擔當得起呢。

כִּי יִפָּלֵא מִמְּךָ דָבָר לַמִּשְׁפָּט בֵּין דָּם לְדָם בֵּין דִּין לְדִין וּבֵין נֶגַע לָנֶגַע דִּבְרֵי רִיבֹת בִּשְׁעָרֶיךָ וְקַמְתָּ וְעָלִיתָ אֶל הַמָּקוֹם אֲשֶׁר יִבְחַר יְהוָה אֱלֹהֶיךָ בּוֹ.
ki yippalé mimmᵉkhá davár lam-mishpát bein dam lᵉdam bein din lᵉdin u-vein néga la-néga divréi rivót bi-sh‘aréikha ve-qamtá ve-‘alíta el ham-maqóm ashér yivḥár Adonái Elohéikha bo.
你城中若起了爭訟的事，或因流血，或因爭競，或因毆打，是你難斷的案件，你就當起來，往耶和華你神所選擇的地方。


רישיון

rishayon (romanization)
רישיונים (indefinite plural)


דוקטור

最终源自拉丁語 doctor 及其他歐洲語言中的同源詞。


רופא

rofé (romanization)
רוֹפְאִים (indefinite plural)
רוֹפֵא־
רוֹפְאֵי־
רוֹפְאָה (feminine)


שקרן

詞根
 שׁ־ק־ר
源自שיקר \ שִׁקֵּר (shikér, “說謊”) + ־ָן (-án)。

shakrán (romanization)
שַׁקְרָנִים (indefinite plural)


שופט

詞根
 שׁ־פ־ט
對照烏加里特語 𐎘𐎔𐎉 (ṯpṭ)、布匿語 𐤔𐤐𐤈 (špṭ)。

shofét (romanization)
שׁוֹפְטִים \ שֹׁפְטִים (indefinite plural)
שׁוֹפֵט \ שֹׁפֵט־
שׁוֹפְטֵי \ שֹׁפְטֵי־


ריכוז

詞根
 ר־כ־ז
源自詞根ר־כ־ז (r-k-z)。

rikúz (romanization)
ריכוזים (indefinite plural)
ריכוז \ רִכּוּז־

ריכוז (כימיה)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ


שקר

shéker (romanization)
שְׁקָרִים (indefinite plural)
שֶׁקֶר־
שִׁקְרֵי־
שָׁקֶר


ריקוד

riqúd (romanization)
ריקודים \ רִקּוּדִים (indefinite plural)
ריקודי \ רִקּוּדֵי־


ריח

詞根
 ר־י־ח
同源詞包括亞拉姆語 רֵיחָא (reikha)、阿拉伯語 رَائِحَة (rāʔiḥa)。

réakh (romanization)
רֵיחוֹת (indefinite plural)
רֵיחַ־
רֵיחוֹת־

除了上面給出的רֵיחוֹת和רֵיחוֹת־兩種複數形式以外，中世紀以來還存在רֵיחִים和רֵיחֵי־，不過並不常用。


חביבי

借自阿拉伯語 حَبِيبِي (ḥabībī)；和希伯來語 חביב (khavív) 相關。


לוחם

lokhém (romanization)
לוֹחֶמֶת (feminine)


פושע מלחמה

poshé'a milkhamá (romanization)
פּוֹשְׁעִי מִלְחָמָה (indefinite plural)


פשע מלחמה

pésha' milkhamá (romanization)
פִּשְׁעֵי מִלְחָמָה (indefinite plural)


קובץ

kóvets (romanization)
קְבָצִים (indefinite plural)


צבוע

tsavúa (romanization)
צְבוּעִים (indefinite plural)
צְבוּעָה (feminine)


צבוע

繼承自原始閃米特語 *ṣ́abuʕ- (“鬣狗”)。同源詞包括阿拉伯語 ضَبُع (ḍabuʕ)。

tsavóa, ṣāḇốaʿ (romanization)
צְבוֹעִים (indefinite plural)


ורד

詞根
 ו־ר־ד
對照阿拉伯語 وَرْدَة (warda)。最終借自中古伊朗語支，與波斯語 گل (gol)同源，與古希臘語 ῥόδον (rhódon)、拉丁語 rosa（英語 rose）亦有較遠的親緣關係。

véred (romanization)
וְרָדִים (indefinite plural)
ורד־
וַרְדֵּי־


שושן

shoshán (romanization)
שׁוֹשָׁנִים (indefinite plural)


פסחא

詞根
 פ־ס־ח
可能回借自亞拉姆語 פַּסְחָא (pasḥā)或古希臘語 πάσχα (páskha, “逾越節”)，最终源自聖經希伯來語 פֶּסַח (pésaḥ, “逾越節”)。


מנוע

manóa' (romanization)
מְנוֹעִים (indefinite plural)
מְנוֹעַ־
מְנוֹעֵי־


הפיליפינים

菲律賓（群島及國家名，位於東南亞）


פרצופון

詞根
 פ־ר־צ־ף
פַּרְצוּף (partsúf) + ־וֹן (-ón)

partsufón (romanization)
פַּרְצוּפוֹנִים (indefinite plural)


אבות

《先祖之章》，《密釋納》的一章


קצב

同源詞包括阿拉伯語 قصاب。


שוחט

源自שָׁחַט (shakhát, “屠宰”)。

shokhét (romanization)
שׁוֹחֲטִים (indefinite plural)


טבח

詞根
 ט־ב־ח
與阿拉伯語 طَبَخَ (ṭabaḵa, “烹飪”)同源。

tabákh (romanization)
טַבַּחַת (feminine)


טבח

טֶבַח חברון


מסגד

詞根
 ס־ג־ד
仿譯自阿拉伯語 مَسْجِد (masjid)。對照סָגַד (sagád, “鞠躬，匍匐”)和阿拉伯語 سَجَدَ (sajada)。

misgád (romanization)
מִסְגָּדִים (indefinite plural)
מִסְגַּד־
מִסְגְּדֵי־


קומוניסט

komuníst (romanization)
קוֹמוּנִיסְטִים (indefinite plural)
קוֹמוּנִיסְטִית (feminine)


שותף

shutáf (romanization)
שותפים \ שֻׁתָּפִים (indefinite plural)
שותף \ שֻׁתַּף־

夥伴；合夥人；共同參與者


אמריקני

amerikáni (romanization)
אָמֶרִיקָנִית (feminine)


אמריקאי

amerikái (romanization)
אָמֶרִיקָאִית (feminine)


מקף

希伯來文的連字符（maqaf，־），其位置位於一行的上部