בדיקה

詞根
 ב־ד־ק
בָּדַק (badák, “檢查，檢驗”)的動名詞，來自詞根ב־ד־ק (b-d-k)。

b'diká (romanization)
בְּדִיקוֹת (indefinite plural)
בְּדִיקַת־
בְּדִיקוֹת־


אמת

emét (romanization)
אֲמִתּוֹת (indefinite plural)
אֱמֶת־
אֲמִתּוֹת־


אוניברסיטה

univérsita (romanization)
אוּנִיבֶרְסִיטָאוֹת (indefinite plural)
אוּנִיבֶרְסִיטַת־
אוּנִיבֶרְסִיטָאוֹת־


טמפרטורה

最終借自拉丁語 temperatura，源自 tempero (“我鍛鍊”) 的過去分詞詞幹。

temperatúra (romanization)
טֶמְפֵּרָטוּרוֹת (indefinite plural)
טמפרטורת־


תוניס

突尼斯/突尼斯市（突尼斯的首都）


מצרים

源自閃米特語族語言；對比阿拉伯語 مِصْر (miṣr)、烏加里特語 𐎎𐎕𐎗𐎎 (mṣrm)。詞尾是標準雙數形式，可能與古代上埃及、下埃及兩國有關。可能與מֶצֶר (métser, “邊界，界限”)、מֵצַר (meitsár, “海峽”)有關。

mitsráyim (romanization)
מִצְרָיִם (mitsráyim)


רחל

源自原始閃米特語 *raḫil- (“母羊”)。與亞拉姆語 רַחְלָא (raḥlā) （絕對格：רְחֵל (rəḥēl)）, 阿拉伯語 رَخِل (raḵil) （رِخْل (riḵl)）同源。

rakhél (romanization)
רחלים (plural)
רחלות


קהיר

源自阿拉伯語 اَلْقَاهِرَةُ (al-qāhiratu)。


אפריקאנס

阿非利堪斯語/南非荷蘭語/南非語


נתניה

:Template:分類 內坦亞，以色列城市


קטגוריה

kategórya (romanization)
קָטֵגוׄרְיוׄת (plural)


בית

詞根
 ב־י־ת
源自原始閃米特語 *bayt-。


אבו דאבי

阿拉伯語 أَبُو ظَبْي (ʔabū ẓaby, “Abu Dhabi”, 字面意思是“瞪羚之父”)


בלארוס

借自白俄羅斯語 Белару́сь (Bjelarúsʹ)。


פרנסה

借自古希臘語 [具體何詞?]，或者借自亞拉姆語 פרנס (他保持，持續，支持)、古典敘利亞語 ܦܪܢܣ (他照顧，提供；他任命，分配；他負責監督，管理，統治)。

parnasá (romanization)
פַּרְנָסוֹת (indefinite plural)
פַּרְנָסַת־
פַּרְנְסוֹת־

生存、活命，提供生活所需

工作、生計（賺錢來滿足自己需要的工作）


אסתר

女性人名，等價於英語Esther


לילי

源自英語的女性人名，等價於英語Lily

לילי טומלין


מדפסת

madpéset (romanization)
מַדְפָּסוֹת (indefinite plural)


קואלה

koala (romanization)
קוֹאָלוֹת (indefinite plural)


טמפורה

源自日語 てんぷら (tenpura)。

He-טַמְפּוּרָה.ogg


חמיצה

詞根
 ח־מ־ץ
源自詞根 ח־מ־צ ，以hif'il 結構出現。

chamitzah (romanization)
חֲמִיצוֹת (indefinite plural)
חֲמִיצַת־


פתולוגיה

patología (romanization)
פָּתוֹלוֹגְיוֹת (indefinite plural)


בטטה

batáta (romanization)
בָּטָטוֹת (indefinite plural)


תודה

詞根
 י־ד־ה
來自詞根י־ד־ה (y-d-)；相關接近的動詞為הוֹדָה (hodá, “承認，感謝”)。對照古典敘利亞語 ܬܘܕܝ。

todá (romanization)
תּוֹדוֹת (indefinite plural)


שפת אם

s'fat 'ém (romanization)
שְׂפוֹת אֵם (indefinite plural)


אוגנדה

烏干達（國家名，位於非洲）


אסטנה

阿斯塔納（首都名，位於哈薩克斯坦）


אקוודור

厄瓜多爾，厄瓜多（國家名，位於南美洲）


בוריאטיה

布里亞特（自治共和國名，位於俄羅斯）


בורקינה פאסו

布基納法索，布吉納法索（國家名，位於非洲）


בואנוס איירס

布宜諾斯艾利斯（首都名，位於阿根廷）


ביירות

貝魯特（首都名，位於黎巴嫩）


גינאה

幾內亞（國家名，位於西非）


גואטמלה

危地馬拉，瓜地馬拉（國家名，位於中美洲）


גנט

根特（城市名，位於比利時）


האיטי

海地（國家名，位於加勒比海）


גרנדה

格林納達，格瑞那達（國家名，位於加勒比海）

格拉納達（省名，位於西班牙安達盧西亞）

格拉納達（城市名，位於西班牙安達盧西亞格拉納達）


וולגה

伏爾加河（河名，位於俄羅斯）


ונצואלה

委內瑞拉（國家名，位於南美洲）


ז'נבה

日內瓦（城市名，位於瑞士）


זמביה

贊比亞，尚比亞（國家名，位於非洲）


זימבבואה

津巴布韋，辛巴威（國家名，位於非洲）


יקוטסק

雅庫茨克（首府名，位於俄羅斯薩哈共和國）


לנה

勒拿河（河名，位於俄羅斯）


ליבריה

利比里亞，賴比瑞亞（國家名，位於西非）


סנגל

塞內加爾（國家名，位於西非）


מדגסקר

馬達加斯加（國家及島名，位於非洲）


מאלי

馬里，馬利（國家名，位於西非）


מוזמביק

莫桑比克，莫三比克（國家名，位於非洲）


מלאווי

馬拉維，馬拉威（國家名，位於非洲）


מקבילית

詞根
 ק־ב־ל
源自 מקביל (makbíl) + ־ית。


ניקרגואה

尼加拉瓜（國家名，位於中美洲）


נמיביה

納米比亞（國家名，位於非洲）


סומליה

索馬里，索馬利亞（國家名，位於東非）


סודאן

סוּדָן的另一種寫法


סודן

蘇丹（國家名，位於非洲）


סידני

悉尼，雪梨（首府名，位於澳大利亞新南威爾士）


עקבה

亞喀巴（城市名，位於約旦）


פוארטו ריקו

波多黎各（島名，位於加勒比海）


ניז'ר

尼日爾，尼日（國家名，位於西非）

尼日爾河，尼日河（河名，位於西非）


ממשלה

詞根
 מ־שׁ־ל
源自 מָשַׁל (mashál, “統治”)。對照阿拉伯語 مُمَثِّل (mumaṯṯil, “代表”)。

memshalá (romanization)
מֶמְשָׁלוֹת (indefinite plural)
מֶמְשֶׁלֶת־

וַיַּעַשׂ אֱלֹהִים אֶת שְׁנֵי הַמְּאֹרֹת הַגְּדֹלִים אֶת הַמָּאוֹר הַגָּדֹל לְמֶמְשֶׁלֶת הַיּוֹם וְאֶת הַמָּאוֹר הַקָּטֹן לְמֶמְשֶׁלֶת הַלַּיְלָה וְאֵת הַכּוֹכָבִים:

（請為本使用例添加中文翻譯）


צ'אד

乍得，查德（國家名，位於非洲）


קזחסטן

哈薩克斯坦，哈薩克（國家名，位於中亞）


קרקוב

克拉科夫（城市名，位於波蘭）


רואנדה

盧旺達，盧安達（國家名，位於非洲）


תוניסיה

突尼斯，突尼西亞（國家名，位於北非）


מציצה

詞根
 מ־צ־ץ
動詞 מָצַץ (“吸”) 的動作名詞。

m'tsitsá (romanization)
מְצִיצוֹת (indefinite plural)


אינדונזיה

印度尼西亞，印尼（國家名，位於東南亞）


דוברה

dovra (romanization)
דּוֹבְרוֹת (indefinite plural)
דּוֹבְרַת־

עֲבָדַי יֹרִדוּ מִן־הַלְּבָנֹון יָמָּה וַאֲנִי אֲשִׂימֵם דֹּבְרֹות בַּיָּם עַֽד־הַמָּקֹום אֲשֶׁר־תִּשְׁלַח אֵלַי
我的僕人必將這木料從利巴嫩運到海裡，紮成筏子，浮海運到你所指定我的地方

列王紀上5:9：（聖經和合本譯本）


ארובה

詞根
 א־ר־ב
對照烏加里特語 𐎀𐎗𐎁𐎚 (ảrbt, “天窗，窗戶”)。

'arubá (romanization)
ארובות \ אֲרֻבּוֹת (indefinite plural)


ארבה

arbá (romanization)
אֲרָבּוֹת (indefinite plural)
אַרְבַּת־
אַרְבּוֹת־


לוקסמבורג

盧森堡（國家名，位於歐洲）


גאומטריה

現代詞彙，最终源自古希臘語 γεωμετρία (geōmetría)。


הנדסה

借自阿拉伯語 هَنْدَسَة (handasa)，與現代波斯語 اندازه (andâze, “測量”)有一相同的伊朗語族來源。

handasá (romanization)
הנדסות (indefinite plural)
הנדסת־

הנדסאי

handasái, “工科畢業生”

הנדסי

handasí, “工程學的”


ברלין

柏林（首都及最大城市名，位於德國）


פריז

巴黎（首都名，位於法國）


שנת אור

仿譯自德語 Lichtjahr (“光年”)及其同源詞。

sh'nát ór (romanization)
שְׁנַוֹת אוֹר (indefinite plural)


מהירות האור

詞根
 מ־ה־ר
 א־ו־ר
仿譯自英語 speed of light。


מהירות

詞根
 מ־ה־ר
源自 מָהִיר (mahír, “快速的”) + ־וּת (-út)。

m'hirút (romanization)
מהירויות \ מְהִירֻיּוֹת (indefinite plural)
מְהִירוּת־
מהירויות \ מְהִירֻיּוֹת־

במהירות של 100 קמ״ש

以每小時100km的速度


המתת חסד

詞根
 מ־ו־ת
 ח־ס־ד
源自 הֲמָתַת (hamatát, “將……推向死亡”) + חֶסֶד (khésed, “恩典、慈善、怜悯”)。


פוסה

借自英語 fossa，最终源自馬拉加斯語 fosa。


עשרת הדיברות

字面意思是「十句話，十句言論」。


פוליטיקה

polítika (romanization)
פּוֹלִיטִיקוֹת (indefinite plural)
פּוֹלִיטִיקַת־
פּוֹלִיטִיקוֹת־


גאופוליטיקה

仿照英語 geopolitics及相關的歐洲語言所造：גֵּאוֹ־ (geo-) + פּוֹלִיטִיקָה (polítika, “政治”)。

geopolítika (romanization)
גֵּאוֹפּוֹלִיטִיקוֹת (indefinite plural)
גֵּאוֹפּוֹלִיטִיקַת־


מתנה

源自動詞 נתן (“給”)。

mataná (romanization)
מַתָּנוֹת (indefinite plural)
מַתְּנַת־
מַתְּנוֹת־


דורון

（密釋納希伯來語） 借自古希臘語 δῶρον (dôron, “禮物；手的寬度”)

，Doron，源自古希臘語的男性或女性人名


ונציה

威尼斯（城市名，位於意大利）


לועזית

詞根
 ל־ע־ז
源自לוֹעֵז (lo'éz, “非希伯來的”) + ־ית。


כוורת

kavéret (romanization)
כוורות \ כַּוָּרוֹת (indefinite plural)
כוורות \ כַּוְּרוֹת־


רומא

最终源自拉丁語 Roma。《塔木德》中即有使用，延續至今天。

羅馬（首都名，位於意大利）


יהדות

יהודי (“猶太的；猶太人”) + ־ות


גירונה

זִ׳ירוֹנָה的另一種寫法


קטלוניה

加泰羅尼亞，加泰隆尼亞（自治區名，位於西班牙）


ז׳ירונה

借自加泰羅尼亞語 Girona。

赫羅納，吉羅納（城市名，位於西班牙加泰羅尼亞）


עכו

阿卡（城市名，位於以色列北部）


אדריכלות

源自אַדְרִיכָל (adrikhál, “建築師”) + ־וּת (út)。


דמקה

借自俄語 да́мка (dámka, “跳棋中的王”)，可能經由意第緒語 דאַמקע (damke)傳入。語義上毫無疑問受到德語 Dame (“跳棋”) 及其在大部分歐洲語言中名稱的影響，最終源自法語 jeu de dames。


לימוזינה

limozína (romanization)
לִימוֹזִינוֹת (indefinite plural)


דיפלומטיה

可能借自俄語 дипломатия (diplomatija)，源自法語 diplomatie。
參見德語 Diplomatie。


בירוקרטיה

最终源自法語 bureaucratie。
對照俄語 бюрократия (bjurokratija)、匈牙利語 bürokrácia、德語 Bürokratie。


דיקטטורה

diqt'at'ura (romanization)
דִּיקְטָטוּרוֹת (indefinite plural)

הרפובליקה השנייה לא תסתיר עוד דבר בחצרה האחורית ולא תנסה עוד לשים על ראשה כתרים לא לה. היא תיראה כפי שהיא באמת. ברפובליקה הראשונה התערבבו מציאות ותעתוע. דמוקרטיה יחידה במזרח התיכון, קודם עם ממשל צבאי ואחר כך עם דיקטטורה צבאית; יקירת העולם החופשי, אבל עם הקולוניאליזם האחרון בתבל; חברת כבוד במשפחת העמים, המפירה כמעט כל חוק במשפט הבינלאומי; לא מספחת את שטחי הכיבוש כדי ליצור מצג שווא של ארעיות; מתהדרת בשלטון החוק ובבית המשפט העליון, אבל עם מערכת חוקים נפרדת, על פי לאום; יהודית ודמוקרטית, אבל עם סתירה מובנית, בלתי ניתנת לגישור.

第二共和國不會再在後院藏著掖著什麼，也不會再給自己加冕。她將以真實的面貌示人。第一共和國是一個虛實交織的時期。作為孤零零矗立在中東的民主國家，首先是軍政府統治，之後又是軍事獨裁；身為自由世界的寵兒，卻又是世界上最後一個殖民主義國家；國際大家庭中的光榮成員，但又幾乎違反所有國際法；不吞併佔領的領土，以製造短暫的假象；誇耀自己的法治和最高法院，卻又根據國籍而有一套單獨的法律體系；以猶太教和民主主義為本，但內部又有著不可調和的矛盾。

2019 April 11, Gideon Levi, “המדינה שבדרך [在路上的國家]”, 出自 Ha'aretz:


דמוקרטיה

源自法語 démocratie，源自中世紀拉丁語 dēmocratia，源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)。

demokrátya (romanization)
דֵּמוֹקְרַטְיוֹת (indefinite plural)


מחסנית

詞根
 ח־ס־ן
由艾利澤·本-耶胡達在1903年造出，源自מַחְסָן (makhsán, “倉庫，存貯地”) + ־יִת (-it, 加在某些表示大件物品的陽性名詞後，組成表示小件物品的對應陰性名詞)，可能仿譯自法語 magasin，源自意大利語 magazzino (“倉庫”)，最终源自阿拉伯語 مَخَازِن 複 (maḵāzin)，مَخْزَن (maḵzan, “倉庫”)的複數，خَزَنَ (ḵazana, “貯存，堆放”)的地點名詞，源自詞根خ ز ن (ḵ-z-n)。與מָגָזִין來自同一原始閃米特語詞根。
計算機義項是因其與槍械都具有“後進先出”的屬性而來。

makhsanít (romanization)
מַחְסָנִיּוֹת (indefinite plural)
מַחְסָנִית־


ריאה

對照阿拉伯語 رِئَة (riʔa)。

re'á (romanization)
ריאות \ רֵאוֹת (indefinite plural)
ריאת \ רֵאַת־

雙肺（集體作為一個器官）


ריבה

詞根
 ר־ב־ב
由艾利澤·本-耶胡達造出。為希伯來語詞根רבב和阿拉伯語 مُرَبَّى (murabbā, “果醬”)、رُبّ (rubb, “果肉”)及رَوْب (rawb, “（凝固的）酸奶”)的結合。

ribá (romanization)
ריבות (indefinite plural)


רבה

rabá (romanization)
רַבּוֹת (indefinite plural)
רַבַּת־
רַב (masculine)

（部分較自由的猶太教派別中）女拉比


אוזבקית

源自俄語 узбек (uzbek)。


מלחמת אזרחים

milkhémet ezrakhím (romanization)
מלחמות אזרחים (indefinite plural)


מלחמה

與阿拉伯語 ملحمة (malħama, “血腥戰鬥；戰爭”)同源。

milkhamá (romanization)
מִלְחָמוֹת (indefinite plural)
מִלְחֶמֶת־
מִלְחֲמוֹת־

לא ישא גוי אל גוי חרב ולא ילמדו עוד מלחמה
這國不舉刀攻擊那國，他們也不再學習戰事。

וכה ארכו ימי המלחמה בכל הארצות.

各地仍在繼續過著打仗的日子。

למלחמה ברצח נשים ואלימות מגדרית יש פתרונות, חלקם קיימים ומתוקצבים - אבל הכסף לא עובר ונשים ממשיכות למות: יהודיות, מהגרות, ובעיקר נשים ערביות.

針對謀殺婦女和性別暴力的戰鬥，已經有了一些解決辦法，其中一些方案已經出臺並列入預算當中，但資金尚未到位，婦女——猶太婦女、移民婦女（尤其是阿拉伯婦女）——仍在繼續死亡。

2019 April 9, Samah Salaime, “מי תהיה הנרצחת הבאה? הרולטה של 2019 התחילה להסתובב [誰會成為下一場謀殺案的受害者？2019年的輪盤賭開始轉動。]”, 出自 HaMakom HaKi Kham b'Geyhinom:


חווה

khavá (romanization)
חַוּוֹת (indefinite plural)
חוות \ חַוַּת־
חַוּוֹת־


חוה

傳統上認為來自חַי (kháy, “活著的”)。


תורכיה

טוּרְקְיָה (túrkya)的另一種拼寫法


טורקיה

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）


שושנה

詞根
 שׁ־שׁ־ן
最终源自埃及語 z:S:n-M9 (zšn)；對比科普特語 ϣⲱϣⲉⲛ (šōšen)。

shoshaná (romanization)
שׁוֹשַׁנִּים (indefinite plural)
שׁוֹשַׁנַּת־
שׁוֹשַׁנֵּי־

שׁוֹשַׁנַּת יְרִיחוֹ

shoshanát yeriḥó, “利什曼原蟲；含生草”


ברזיל

巴西（國家名，位於南美洲）


בהוטן

不丹（國家名，位於南亞）


תאילנד

泰國（國家名，位於東南亞）


מונגוליה

蒙古（國家名，位於亞洲）。


קבוצה פתוחה

k'vutzá p'tukhá (romanization)
קְבוּצוׄת פְּתוּחוׄת (indefinite plural)


קבוצה

kvutzá (romanization)
קְבוּצוֹת (indefinite plural)
קְבוּצַת־
קְבוּצוֹת־

一種集體農場，為基布茲社區的原型


לידה

詞根
 י־ל־ד
對照阿拉伯語 لِدَة (lida)。

leidá (romanization)
לידות \ לֵדוֹת (indefinite plural)
לידת \ לֵדַת־
לידות \ לֵדוֹת־