צרפת

צָרְפַת [tsarfát]


סינית

סִינִי (“中國人”) 的陰性形


אהבה

אַהֲבָה [ahavá]


שלום

詞根
 שׁ־ל־ם
一般認為源自西北閃米特語支、腓尼基語 𐤔𐤋𐤌 (šlm /šalōm/)、亞拉姆語 שְׁלָמָא (šlāmā) / ܫܠܡܐ (šlāmā)、烏加里特語 𐎌𐎍𐎎 (šlm /šalāmu/)。
與阿拉伯語 سلام (salām)同源。

וְנָתַתִּי שָׁלוֹם בָּאָרֶץ וּשְׁכַבְתֶּם וְאֵין מַחֲרִיד וְהִשְׁבַּתִּי חַיָּה רָעָה מִן־הָאָרֶץ וְחֶרֶב לֹא־תַעֲבֹר בְּאַרְצְכֶם׃

我要賜平安在你們的地上，你們躺臥，無人驚嚇；我要叫惡獸從你們的地上息滅；刀劍也必不經過你們的地。

v'natatí shalóm ba'árets ush'khavtém v'éin makharíd v'hisbatí khayá ra'á min-ha'árets v'khérev lo-ta'avór b'arts'khém.

אני נולדתי לשלום שרק יגיע / אני נולדתי לשלום שרק יבוא

我為和平而生，和平終將到來 / 我為和平而生，和平終將到來

'aní noládti lashalóm sherák yagía' / 'aní noládti lashalóm sherák yavó

1977, “נוֹלַדְתִּי לַשָּׁלוֹם (“我為和平而生”)”, Uzi Hitman 作曲:

שַׁבָּת שָׁלוֹם!

מַה שְּׁלוֹמְךָ?

עַתָּה רוּץ־נָא לִקְרָאתָהּ וֶאֱמָר־לָהּ הֲשָׁלוֹם לָךְ הֲשָׁלוֹם לְאִישֵׁךְ הֲשָׁלוֹם לַיָּלֶד וַתֹּאמֶ שָׁלוֹם׃

你跑去迎接他，問他說，你平安麼？你丈夫平安麼？孩子平安麼？他說，平安。

'atá ruts-ná lik'ratáh ve'emor-láh ha-shalóm lákh ha-shalóm l'ishékh ha-shalóm layáled vatómer shalóm.


חברה

חֲבֵרָה [khaverá]


חברה

חֶבְרָה [khevrá]


מדינה

מְדִינָה [m'diná]


עברית

עִבְרִית [ivrit]


סמארטפון

(來源於英語) 智慧型手機


עולם

עוֹלָם [olam]


קהילה

קְהִילָּה [k'hila]


ידע

יֶדַע [yéda]


תפוח אדמה

תַּפּוּחַ אֲדָמָה [tapuakh adamah]

土豆 (從字面上: 土蘋果)


כיפה

כִּפָּה [kipá]


אמונה

אֱמוּנָה [emuná]

信，相信，信仰，信賴，信心


אזמל

來自古希臘語 σμίλη (smílē, “刀子，鑿子”)。與古典敘利亞語 ܙܡܝܠܝܐ (zmilyā, “修剪用的刀”)同源。

הַמַּעֲצַד וְהָאִזְמֵל וְהַמַּפְסֶלֶת וְהַמַּקְדֵּחַ שֶׁנִּיפְגְּמוּ טְמֵאִין

如果锛子、刀子、刨子或钻头被损坏，它仍然很容易受到不洁的影响。


רימון

רִמּוֹן [rimón]


ביצה

בֵּיצָה [betzá]


ביצה

בִּצָּה [bitzá]


פלפל שחור

פִּלְפֵּל (pilpel, “胡椒”) + שָׁחֹר (shakhór, “黑色”)

pilpel shachór (romanization)
פלפלים שחורים \ פִּלְפְּלִים שְׁחֹרִים (indefinite plural)


בדיקה

詞根
 ב־ד־ק
בָּדַק (badák, “檢查，檢驗”)的動名詞，來自詞根ב־ד־ק (b-d-k)。

b'diká (romanization)
בְּדִיקוֹת (indefinite plural)
בְּדִיקַת־
בְּדִיקוֹת־


אמת

emét (romanization)
אֲמִתּוֹת (indefinite plural)
אֱמֶת־
אֲמִתּוֹת־


אוניברסיטה

univérsita (romanization)
אוּנִיבֶרְסִיטָאוֹת (indefinite plural)
אוּנִיבֶרְסִיטַת־
אוּנִיבֶרְסִיטָאוֹת־


פרמקולוגיה

פַרְמָקוֹלוֹגְיָה [farmakologya]


בחירה

בְּחִירָה [b'khirá]


טמפרטורה

最終借自拉丁語 temperatura，源自 tempero (“我鍛鍊”) 的過去分詞詞幹。

temperatúra (romanization)
טֶמְפֵּרָטוּרוֹת (indefinite plural)
טמפרטורת־


כלב

詞根
 כ־ל־ב
繼承自原始閃米特語 *kalb-。

kélev (romanization)
כְּלָבִים (indefinite plural)
כֶּלֶב־
כַּלְבֵי־
כַּלְבָּה (feminine)


הספק

הֶסְפֵּק [hespék]

阿拉伯語: قدرة (ar)

希伯來語: הספק (he)

日語: 仕事率 (ja)

俄語: мощность (ru) (moščnostʹ)

功率 (zh) (gōnglǜ)

功率 (zh-min-nan)


תאוצה

תְּאוּצָה [te'utsa]

阿拉伯語: تسريع (ar)

希伯來語: תאוצה (he)

日語: 加速度 (ja)

加速度 (zh) (jiāsùdù)

加速度 (zh-min-nan)


כימיה

כִימְיָה [khímya]


שנה

שָׁנָה [shaná]


צרה

צָרָה [tsará]


הסכם

הֶסְכֵּם [heském]


דובדבן

דֻּבְדְּבָן [duvd'van]


ברזל

בַּרְזֶל [barzél]


פברואר

פֶבְּרוּאָר [februar]


ינואר

יָנוּאָר [yánuar]


יולי

יוּלִי [yúli]


יוני

יוּנִי [yúni]


אוגוסט

אוֹגוּסְט [ogust]


נובמבר

נוׁבֶמְבֶּר [november]


ספטמבר

סֶפְּטֶמְבֶּר [september]


אוקטובר

אוֹקְטוֹבֶּר [oktober]


דצמבר

דֵּצֶמְבֶּר [detsember]


אפריל

אַפְּרִיל [april]


יום שבת

yom shabát (romanization)
ימי שבת (indefinite plural)


יום שישי

源自 יוֹם (yóm, “日、天”) + שישי \ שִׁשִּׁי (shishí, “第六”)。

yom shishí (romanization)
ימי שישי \ יְמֵי שִׁשְּׁי (indefinite plural)


יום שני

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + שֵׁנִי m (shení, “第二”)。

yom shení (romanization)
ימי שני (indefinite plural)


יום שלישי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + שְׁלִישִׁי m (sh'lishí, “第三”)。

yom sh'lishí (romanization)
ימי שלישי (indefinite plural)


יום ראשון

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + רִאשׁוֹן m (rishón, “第一”)。

yom rishón (romanization)
ימי ראשון (indefinite plural)


יום חמישי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + חֲמִישִׁי m (khamishí, “第五”)。

yom khamishí (romanization)
ימי חמישי (indefinite plural)


יום רביעי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + רְבִיעִי m (r'vi'í, “第四”)。

yom r'vi'í (romanization)
ימי רביעי (indefinite plural)


אפרסק

源自古希臘語 περσικόν (persikón, “桃”)，μῆλον Περσικόν (mêlon Persikón, “波斯蘋果”)的省稱。

אני אוהב לאכול אפרסקים.


מנגו

借自英語 mango ← 葡萄牙語 manga ← 馬來語 mangga ← 泰米爾語 மாங்காய் (māṅkāy) ← மா (mā, “芒果”) + காய் (kāy, “未熟的水果”)。


רחל

源自原始閃米特語 *raḫil- (“母羊”)。與亞拉姆語 רַחְלָא (raḥlā) （絕對格：רְחֵל (rəḥēl)）, 阿拉伯語 رَخِل (raḵil) （رِخْل (riḵl)）同源。

rakhél (romanization)
רחלים (plural)
רחלות


קפיטליזם

源自英語 capitalism或其同源詞。


טבור

tabúr (romanization)
טַבּוּרִים (plural)


מיקרואורגניזם

源自מִיקְרוֹ־ (mikro-, “微”) + אוֹרְגָּנִיזְם (organízm, “有機體”)，源自英語 microorganism等相似詞。

mikro'organízm (romanization)
מיקרואורגניזמים (plural)


אבוקדו

最终源自古典納瓦特爾語 ahuacatl。

avokádo (romanization)
אָבוֹקָדוֹאִים (indefinite plural)
אָבוֹקָדוֹת (indefinite plural)


קפה

借自法語 café，源自意大利語 caffè ← 鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve) ← 阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa, “咖啡”)。


היפופוטם

源自古希臘語 ἱπποπόταμος (hippopótamos) ← ἵππος (híppos, “馬”, 源自原始希臘語 *íkkʷos ← 原始印歐語 *h₁éḱwos) + ποταμός (potamós, “河”)。

hipopotám (romanization)
הִיפּוֹפּוֹטָמִים (plural)


קטגוריה

kategórya (romanization)
קָטֵגוׄרְיוׄת (plural)


חזיר

與亞拉姆語 חֲזִירָא (ḥăzīrā), 阿拉伯語 خِنْزِير (ḵinzīr), 馬爾他語 ħanżir同源。

khazír (romanization)
חֲזִירִים (plural)


זאב

源自原始閃米特語 *ðiʾb- (“狼”)。

z'év (romanization)
זְאֵבִים (indefinite plural)


שיר

shir (romanization)
שִׁירִים (indefinite plural)
שִׁיר־
שִׁירֵי־


אדם

詞根
 א־ד־ם
對比腓尼基語 𐤀𐤃𐤌 (ʾdm, “人，凡人”), 烏加里特語 𐎀𐎄𐎎 (ảdm, “人；紅土，赭紅”), 古南阿拉伯語 𐩱𐩵𐩣 (ʾdm, “屬國”), 吉茲語 ዶም (dom, “奴隸”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒄠𒈬 (a-da-am-mu /adamu/, “血”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈠𒌈 (a-da-ma-tum /adamātu/, “暗紅色的土或染料”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈬 (a-da-mu /adamu/, “紅衣”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈬 (a-da-mu /adamu/, “重要或尊貴的人”)。源自原始閃米特語 *dam- (“血”)，對比巴勒斯坦亞拉姆語 אדם / אידם / ܐܕܡ (ʾəḏem, “血”)。語義發展可能是：
# “血” → “紅土”, “赭紅” → “凡人”
# “血” → “人”（血液是一種主要的體液）
# “血” → “紅土”, “赭紅” → “塗在偶像上的染料” → “偶像” → “畫像” → “人”
# “血” → “祭獻給偶像的血” → “偶像” → “畫像” → “人”。
對比阿拉伯語 دُمْيَة (dumya, “雕像，偶像，畫像；偶人”), دَمَّ (damma, “塗抹”)。

אָדָם לְאָדָם זְאֵב

人與人之間的關係就像狼與狼一樣。（參見homō hominī lupus）


אדם

אודם (ódem, “紅”)單字 之短寫法


שיעור

shi'úr (romanization)
שיעורים \ שִׁעוּרִים (indefinite plural)
שיעורי \ שִׁעוּרֵי־

שיעוריו של הגוף במרחב הם (1,0,3) ביחס לראשית הצירים.

該物體相對原點的坐標是 (1,0,3)。


בית

詞根
 ב־י־ת
源自原始閃米特語 *bayt-。

báyit (romanization)
בָּתִּים (indefinite plural)
בֵּית־
בָּתֵּי־
בָּיִת

(+ 定冠詞) 耶路撒冷聖殿

וְרִבִּי יוֹחָנָן חִבַּר הַתַּלְמוּד הַיְּרוּשְׁלְמִי בְּאֶרֶץ יִשְׂרָאֵל אַחַר חָרְבַּן הַבַּיִת בְּקֵרוּב מִשְּׁלוֹשׁ מֵאוֹת שָׁנָה.

大約3世紀，在耶路撒冷聖殿被毀後，約哈南拉比在以色列地編撰了耶路撒冷他勒目。

weribbi yoḥanan ḥibbar hattalmuḏ hayyerushelemi beʾereṣ yisraʾel aḥar ḥorban habbayiṯ beqeruv missholosh meʾoṯ shana


זרזיר

zarzír (romanization)
זרזירים (indefinite plural)


דלי

對比阿拉伯語 دَلْوٌ (dalw) 和 古典亞美尼亞語 դոյլ (doyl)（借自閃米特語族）。


חורף

khóref (romanization)
חורפים \ חֳרָפִים (indefinite plural)
חורף \ חֹרֶף־
חורפי \ חָרְפֵי־


שבוע

shavúa' (romanization)
שבועיים \ שְׁבוּעַיִם
שָׁבוּעוֹת (indefinite plural)
שְׁבוּעַ־
שְׁבוּעוֹת־


אלקטרון

elektrón (romanization)
אֶלֶקְטְרוֹנִים (indefinite plural)


אימאם

借自阿拉伯語 إِمَام (ʔimām)。

伊瑪目 （穆斯林領導者）


אוליגרך

借自古希臘語 ὀλιγάρχης (oligárkhēs)。


איכר

借自阿卡德語 𒀳 (ikkaru [ENGAR])，對照古典敘利亞語 ܐܟܪܐ。


פרנסה

借自古希臘語 [具體何詞?]，或者借自亞拉姆語 פרנס (他保持，持續，支持)、古典敘利亞語 ܦܪܢܣ (他照顧，提供；他任命，分配；他負責監督，管理，統治)。

parnasá (romanization)
פַּרְנָסוֹת (indefinite plural)
פַּרְנָסַת־
פַּרְנְסוֹת־

生存、活命，提供生活所需

工作、生計（賺錢來滿足自己需要的工作）


חכמה

חוכמה單字 之短寫法。


אופנוע

אוֹפַן (ofán, “輪子”, 詩歌／過時用語) + מָנוֹעַ (manóa', “發動機、引擎”)組成的混成詞，可能仿譯自英語 motorcycle。

ofanóa' (romanization)
אוֹפַנּוֹעִים (indefinite plural)
אוֹפַנּוֹעֵי־


מדפסת

madpéset (romanization)
מַדְפָּסוֹת (indefinite plural)


קואלה

koala (romanization)
קוֹאָלוֹת (indefinite plural)


טמפורה

源自日語 てんぷら (tenpura)。

He-טַמְפּוּרָה.ogg


סינתיסייזר

síntesaizer (romanization)
סינתיסייזרים (indefinite plural)

גוגל חוגגת יום הולדת למפתח הסינתיסייזר רוברט מוּג


מקנה

וְאַבְרָם כָּבֵד מְאֹד בַּמִּקְנֶה, בַּכֶּסֶף וּבַזָּהָב
#*:: 亞伯蘭的金銀、牲畜極多。

創世紀13:2，和合本翻譯：


קלך

קֹל (kól) 的單數變形，物主為第二人稱陽性單數人稱代詞：קוֹלְךָ單字 之短寫法。

אֶת קֹלְךָ שָׁמַעְתִּי בַּגָּן

וְשָׁמְעוּ לְקֹלֶךָ


ראה

詞根
 ר־א־ה
來自原始閃米特語 [具體何詞?]。對比阿拉伯語 رَأَى (raʔā)、吉茲語 ርእየ (rəʾyä)。


ראה

re'á (romanization)
רֵאוֹת (indefinite plural)
רֵאַת־

ריאה單字 之短寫法。


חמיצה

詞根
 ח־מ־ץ
源自詞根 ח־מ־צ ，以hif'il 結構出現。

chamitzah (romanization)
חֲמִיצוֹת (indefinite plural)
חֲמִיצַת־


יין לבן

yáyin laván (romanization)
יֵינוֹת לְבָנִים (indefinite plural)


יין אדום

yáyin adóm (romanization)
יינות אדומים \ יֵינוֹת אֲדֻמִּים (indefinite plural)


פילוסוף

源自古希臘語 φῐλόσοφος (philósophos, 字面意思是“熱愛智慧者”)。

filosof (romanization)
פִילוֹסוֹפִים (indefinite plural)


פילוסוף

pilosóf, pīlōsōp̄ (romanization)
פִּילוֹסוֹפִים (indefinite plural)

פִילוֹסוֹף (filosof)的古旧形式。


טניס שולחן

源自טֶנִיס + שֻׁלְחָן。


פתולוגיה

patología (romanization)
פָּתוֹלוֹגְיוֹת (indefinite plural)


בטטה

batáta (romanization)
בָּטָטוֹת (indefinite plural)


חיוך

動詞 חייך \ חִיֵּךְ (khiyékh) 的動作名詞，源自詞根 ח־י־ך (ḥ-y-k)。

khiyúkh (romanization)
חִיּוּכִים (indefinite plural)
חִיּוּךְ־
חִיּוּכֵי־


עקרב

對照阿拉伯語 عَقْرَب (ʕaqrab)、古典敘利亞語 ܥܩܪܒܐ (‘eqarbā)。

'akráv (romanization)
עַקְרַבִּים (indefinite plural)
עַקְרַב־
עַקְרַבֵּי־


תודה

詞根
 י־ד־ה
來自詞根י־ד־ה (y-d-)；相關接近的動詞為הוֹדָה (hodá, “承認，感謝”)。對照古典敘利亞語 ܬܘܕܝ。

todá (romanization)
תּוֹדוֹת (indefinite plural)


שפת אם

s'fat 'ém (romanization)
שְׂפוֹת אֵם (indefinite plural)


פרעה

借自埃及語 pr ꜥꜣ (“大房子”)，最初是指埃及國王的宮殿，但後來改指統治者本人。用作專有名詞在聖經中多次出現；用作普通名詞似乎要晚得多，這可能是由於受到歐洲語言的影響。

par'ó (romanization)
פַּרְעוֹנִים (indefinite plural)
פַּרְעֹה־
פַּרְעוֹנֵי־


קסילופון

借自英語 xylophone；可以拆為 派生自古希臘語 ξύλον (xúlon, “木頭”) + φωνή (phōnḗ, “聲音”)。

ksilofón (romanization)
קְסִילוֹפוֹנִים (indefinite plural)


פרי

詞根
 פ־ר־ה
源自原始閃米特語 *piry-。與吉茲語 ፍሬ (fəre)、烏加里特語 𐎔𐎗 (pr /pirû/)同源。

pri (romanization)
פֵּרוֹת (indefinite plural)
פְּרִי־
פֵּרוֹת־


איב

詞根
 א־י־ב
對比烏加里特語 𐎛𐎁 (ỉb, “敵人”)。

אוֹיֵב (oyév, “敵人”)單字 之短寫法


בלוט

balút (romanization)
בַּלּוּטִים (indefinite plural)
בַּלּוּט־
בַּלּוּטֵי־


דבדבן

דובדבן (“櫻桃”)單字 之短寫法。


טפה

טיפה單字 之短寫法。


טלה

源自原始西閃米特語 *ṭalay-。

talé (romanization)
טְלָאִים (indefinite plural)


עתון

עיתון單字 之短寫法。


כתנה

כותנה單字 之短寫法


נחשת

נחושת單字 之短寫法


מקבילית

詞根
 ק־ב־ל
源自 מקביל (makbíl) + ־ית。


חד איבר

仿譯自英語 monomial，可分析為　חַד־ (khad-, “單…”) + אֵיבָר (“對象”)。


כפל

詞根
 כ־פ־ל
源自詞根 כ־פ־ל (k-p-l)。


ספריה

sifriyá (romanization)
סִפְרִיּוֹת (indefinite plural)

ספרייה單字 之短寫法


מאכל

ma'akhál (romanization)
מַאֲכָלִים (indefinite plural)
מַאֲכָלוֹת (indefinite plural)
מַאֲכַל־
מַאַכְלֵי־
מַאַכְלוֹת־

食物、膳食、菜餚（特定類型的食物）

אַתָּה קַח־לְךָ מִכָּל־מַֽאֲכָל אֲשֶׁר יֵֽאָכֵל וְאָסַפְתָּ אֵלֶיךָ וְהָיָה לְךָ וְלָהֶם לְאָכְלָֽה׃

也把吃過的各種食物帶走，並儲存起來。這將作為你和他們的食物。

וּבַסַּל הָֽעֶלְיֹון מִכֹּל מַאֲכַל פַּרְעֹה מַעֲשֵׂה אֹפֶה […]

在最上層的籃子裡有為法老烤的各種食物， […]


ממשלה

詞根
 מ־שׁ־ל
源自 מָשַׁל (mashál, “統治”)。對照阿拉伯語 مُمَثِّل (mumaṯṯil, “代表”)。

memshalá (romanization)
מֶמְשָׁלוֹת (indefinite plural)
מֶמְשֶׁלֶת־

וַיַּעַשׂ אֱלֹהִים אֶת שְׁנֵי הַמְּאֹרֹת הַגְּדֹלִים אֶת הַמָּאוֹר הַגָּדֹל לְמֶמְשֶׁלֶת הַיּוֹם וְאֶת הַמָּאוֹר הַקָּטֹן לְמֶמְשֶׁלֶת הַלַּיְלָה וְאֵת הַכּוֹכָבִים:

（請為本使用例添加中文翻譯）


צפור

ציפור單字 之短寫法


חרבן

חורבן單字 之短寫法


תרנגלת

תרנגולת單字 之短寫法


מציצה

詞根
 מ־צ־ץ
動詞 מָצַץ (“吸”) 的動作名詞。

m'tsitsá (romanization)
מְצִיצוֹת (indefinite plural)


עוני

'óni / 'oní (romanization)
עוני \ עֹנִי \\ עֳנִי־

וַתַּהַר לֵאָה וַתֵּלֶד בֵּן וַתִּקְרָא שְׁמוֹ רְאוּבֵן כִּי אָמְרָה כִּי־רָאָה יְהוָה בְּעָנְיִי כִּי עַתָּה יֶאֱהָבַנִי אִישִׁי׃

利亞懷孕生子，就給他起名叫流便，因而說，耶和華看見我的苦情，如今我的丈夫必愛我。

vatáhar le'á vatéled bén vatikrá sh'mó r'uvén kí 'am'rá ki-ra'á YHVH b'onyí kí 'atá ye'ehaváni 'ishí.

רָאֹה רָאִיתִי אֶת עֳנִי עַמִּי אֲשֶׁר בְּמִצְרָיִם

我的百姓在埃及所受的困苦，我實在看見了

ra'ó ra'íti 'et 'oní 'amí 'ashér b'mitsráyim


עני

詞根
 ע־נ־ה
對照亞拉姆語 עַנְיָא (ʿanyā)。

'aní (romanization)
עֲנִיִּים (indefinite plural)


עני

詞根
 ע־נ־ה
對照亞拉姆語 עַנְיָא (ʿanyā)。


דוברה

dovra (romanization)
דּוֹבְרוֹת (indefinite plural)
דּוֹבְרַת־

עֲבָדַי יֹרִדוּ מִן־הַלְּבָנֹון יָמָּה וַאֲנִי אֲשִׂימֵם דֹּבְרֹות בַּיָּם עַֽד־הַמָּקֹום אֲשֶׁר־תִּשְׁלַח אֵלַי
我的僕人必將這木料從利巴嫩運到海裡，紮成筏子，浮海運到你所指定我的地方

列王紀上5:9：（聖經和合本譯本）


ארובה

詞根
 א־ר־ב
對照烏加里特語 𐎀𐎗𐎁𐎚 (ảrbt, “天窗，窗戶”)。

'arubá (romanization)
ארובות \ אֲרֻבּוֹת (indefinite plural)


ארבה

繼承自原始閃米特語 *ʾirbay- (“蝗蟲”)。


ארבה

arbá (romanization)
אֲרָבּוֹת (indefinite plural)
אַרְבַּת־
אַרְבּוֹת־


ארבה

ארובה (ʾarubā́)單字 之短寫法


סחלב

sakhláv (romanization)
סַחְלָבִים (indefinite plural)


גאומטריה

現代詞彙，最终源自古希臘語 γεωμετρία (geōmetría)。


מהנדס

詞根
 ה־נ־ד־ס
源自詞根 ה־נ־ד־ס，源自הַנְדָּסָה (handasá, “工程學”)。
可能借自阿拉伯語 مهندس。

m'handés (romanization)
מְהַנְדְּסִים (indefinite plural)
מְהַנְדֵּס־
מְהַנְדְּסֵי־
מְהַנְדֶּסֶת (feminine)


הנדסה

借自阿拉伯語 هَنْدَسَة (handasa)，與現代波斯語 اندازه (andâze, “測量”)有一相同的伊朗語族來源。

handasá (romanization)
הנדסות (indefinite plural)
הנדסת־

הנדסאי

handasái, “工科畢業生”

הנדסי

handasí, “工程學的”


שנת אור

仿譯自德語 Lichtjahr (“光年”)及其同源詞。

sh'nát ór (romanization)
שְׁנַוֹת אוֹר (indefinite plural)


שנת

שנה 的單數結構態形式

שינה 的單數結構態形式


מהירות האור

詞根
 מ־ה־ר
 א־ו־ר
仿譯自英語 speed of light。


מהירות

詞根
 מ־ה־ר
源自 מָהִיר (mahír, “快速的”) + ־וּת (-út)。

m'hirút (romanization)
מהירויות \ מְהִירֻיּוֹת (indefinite plural)
מְהִירוּת־
מהירויות \ מְהִירֻיּוֹת־

במהירות של 100 קמ״ש

以每小時100km的速度

(מְהִירוּת־, m'hirút-) מְהִירוּת 的單數結構態變形。


שפכה

שופכה單字 之短寫法。


המתת חסד

詞根
 מ־ו־ת
 ח־ס־ד
源自 הֲמָתַת (hamatát, “將……推向死亡”) + חֶסֶד (khésed, “恩典、慈善、怜悯”)。


אשך

éshekh (romanization)
אשכיים \ אֶשְׁכַּיִם
אֲשָׁכִים (indefinite plural)

這個詞最常見的形式是複數 אֲשָׁכִים (ashakhím)。雙數形式非常罕見，現代希伯來語中不存在。

雖然正確的單數形式是 אֶשֶׁךְ (éshekh)，但非標準發音 אָשָׁךְ (ashákh) 更為常見。

אוֹ גִבֵּן אוֹ דַק אוֹ תְּבַלֻּל בְּעֵינוֹ אוֹ גָרָב אוֹ יַלֶּפֶת אוֹ מְרוֹחַ אָשֶׁךְ:
駝背的、矮矬的、眼睛有毛病的、長癬的、長疥的，或是損壞腎子的，都不可近前來。


צ׳ק

chek (romanization)
צ׳קים (indefinite plural)


גרעיני

源自 גרעין (gar'ín, “核，核心，核子”) + ־י (-í, 形容詞後綴)。

גַּרְעִין 的複數結構態

גרעיני חומוס עשירים בחלבונים, בסיבים, בסידן ובברזל.
鷹嘴豆的種子富含蛋白質、纖維、鈣和鐵。

2004, אוכל טוב לילדים, translation of, 2001, Penny Stanway, Good Food for Kids, ISBN 9655171841, page 138 http://google.com/books?id=a-H5VC9ShwYC&pg=PA138:


פוסה

借自英語 fossa，最终源自馬拉加斯語 fosa。


עשרת הדיברות

字面意思是「十句話，十句言論」。


פוליטיקאי

politiqáy (romanization)
פוליטיקאים (indefinite plural)


גאופוליטיקה

仿照英語 geopolitics及相關的歐洲語言所造：גֵּאוֹ־ (geo-) + פּוֹלִיטִיקָה (polítika, “政治”)。

geopolítika (romanization)
גֵּאוֹפּוֹלִיטִיקוֹת (indefinite plural)
גֵּאוֹפּוֹלִיטִיקַת־


פוליטיקה

polítika (romanization)
פּוֹלִיטִיקוֹת (indefinite plural)
פּוֹלִיטִיקַת־
פּוֹלִיטִיקוֹת־


כדורסלן

源自כַּדּוּרְסַל (kadursál) + ־ן (-án)。

kadursalán (romanization)
כַּדּוּרְסַלָּנִים (indefinite plural)
כַּדּוּרְסַלָּנִית (feminine)


כדורסל

仿譯自英語 basketball，源自כַּדּוּר (kadúr, “球”) + סַל (sal, “籃子”)。


סל

詞根
 ס־ל־ל
對照阿拉伯語 سلة (salla, “籃子”)。

sal (romanization)
סַלִּים (indefinite plural)

וְהִנֵּה שְׁלֹשָׁה סַלֵּי חֹרִי עַל־רֹאשִׁי
我在夢中見我頭上頂著三筐白餅


מתנה

源自動詞 נתן (“給”)。

mataná (romanization)
מַתָּנוֹת (indefinite plural)
מַתְּנַת־
מַתְּנוֹת־


שי

shay (romanization)
שַׁיִּים (indefinite plural)


דורון

（密釋納希伯來語） 借自古希臘語 δῶρον (dôron, “禮物；手的寬度”)

dorón (romanization)
דּוֹרוֹנוֹת / דּוֹרוֹנִים (indefinite plural)
דּוֹרוֹנֵי־


קצר

對照阿拉伯語 قَصِير (qaṣīr, “短的”)。
 詞根
 ק־צ־ר


חלמון

khelmón (romanization)
חֶלְמוֹנִים (indefinite plural)


חלבון

khelbón (romanization)
חֶלְבּוֹנִים (indefinite plural)


מחמד

makhmád (romanization)
מַחְמַדִּים (indefinite plural)
מַחְמַד־
מַחְמַדֵּי־

[…] כָּל־מַחְמַד עֵינֶיךָ יָשִׂימוּ בְיָדָם וְלָקָחוּ׃
 […] kol-makhmád einékha yasímu b'yadám v'lakákhu.
將你眼中一切所喜愛的，都拿了去。

[…] וְכָל־כְּלֵי מַחֲמַדֶּיהָ […]
 […] v'khól-k'léi makhamadéha […]
毀壞了城裡寶貴的器皿。

חִכּוֹ מַמְתַקִּים וְכֻלּוֹ מַחֲמַדִּים זֶה דוֹדִי וְזֶה רֵעִי בְּנוֹת יְרוּשָׁלִַם׃
khikó mamtakím v'khuló makhamadím ze dodí v'zé re'í b'nót y'rushaláim.
他的口極其甘甜；他全然可愛。耶路撒冷的眾女子阿，這是我的良人，這是我的朋友。

בֵּית קָדְשֵׁנוּ וְתִפְאַרְתֵּנוּ אֲשֶׁר הִלְלוּךָ אֲבֹתֵינוּ הָיָה לִשְׂרֵפַת אֵשׁ וְכָל־מַחֲמַדֵּינוּ הָיָה לְחָרְבָּה׃
beit kodshéinu v'tif'artéinu ashér hil'lúkha avotéinu hayá lis'refát eish v'khol-makhamadéinu hayá l'khorbá.
我們聖潔華美的殿，就是我們列祖讚美你的所在，被火焚燒；我們所羨慕的美地，盡都荒廢。


קיוסק

kiósk (romanization)
קִיּוׄסְקִים (indefinite plural)


לועזית

詞根
 ל־ע־ז
源自לוֹעֵז (lo'éz, “非希伯來的”) + ־ית。


לעז

詞根
 ל־ע־ז
可能與阿拉伯語 لُغْز (luḡz, “謎”)、لَغَّزَ (laḡḡaza, “說話帶謎語”)同源。有時會被錯誤地分析為לָשׁוֹן עַם זָר (“外國語言”)的首字母縮略詞。

希伯來語以外（尤其指羅曼語族）的語言


כוורת

kavéret (romanization)
כוורות \ כַּוָּרוֹת (indefinite plural)
כוורות \ כַּוְּרוֹת־


כורת

כוורת單字 之短寫法


קוונט

k'vant (romanization)
קוונטים \ קְוַנְטִים (indefinite plural)

מכניקת הקוונטים \ מֶכָנִיקַת הַקְּוַנְטִים


קונט

קוונט單字 之短寫法


אמבולנס

ámbulans (romanization)
אַמְבּוּלַנְסִים (indefinite plural)


בלון

最终源自法語 ballon。


ארכיטקטורה

源自法語 architecture 及其在歐洲語言中的同源詞，最终源自拉丁語 architectūra；對比英語 architecture。


אדריכלות

源自אַדְרִיכָל (adrikhál, “建築師”) + ־וּת (út)。


דיסקוטק

diskoték (romanization)
דִּיסְקוֹטֶקִים (indefinite plural)


אקורד

最终源自法語 accord。

akord (romanization)
אָקוֹרְדִים (indefinite plural)


תצליל

tatzlíl (romanization)
תַּצְלִילִים (indefinite plural)

למדתי את כל התצילים שבסולם הזה.

我学会了那个音阶的所有和弦。


דמקה

借自俄語 да́мка (dámka, “跳棋中的王”)，可能經由意第緒語 דאַמקע (damke)傳入。語義上毫無疑問受到德語 Dame (“跳棋”) 及其在大部分歐洲語言中名稱的影響，最終源自法語 jeu de dames。


לימוזינה

limozína (romanization)
לִימוֹזִינוֹת (indefinite plural)


אדריכל

借自亞拉姆語 ארדיכלא，源自阿卡德語 𒀵𒂍𒃲 (arad ēkalli, “宮殿的奴隸”)。同源詞包括古典敘利亞語 ܐܪܕܝܟܠܐ (ʾardēḵlāʾ)。

adrikhál (romanization)
אדריכלים (indefinite plural)


מיליונר

最终源自法語 millionaire。與俄語 миллионер (millioner)、德語 Millionär、波蘭語 milioner、英語 millionaire 同源。

milyoner (romanization)
מִילְיוֹנֶרִית (feminine)


לקטוז

最终源自法語 lactose，由法國化學家馬塞蘭·貝特洛所造，源自 lac (“乳，奶”) + -ose (“糖”)（派生自 sucrose）。


נפוטיזם

最终源自法語 népotisme，源自意大利語 nepotismo，源自拉丁語 nepōs (“姪子”)，指的是中世紀和文藝復興時期，教皇常任命其親戚（尤其是姪子）作樞機。


דוש

最终源自法語 douche。
同源詞包括俄語 душ (duš)、德語 Dusche 等。


דיפלומטיה

可能借自俄語 дипломатия (diplomatija)，源自法語 diplomatie。
參見德語 Diplomatie。


בירוקרטיה

最终源自法語 bureaucratie。
對照俄語 бюрократия (bjurokratija)、匈牙利語 bürokrácia、德語 Bürokratie。


דיפלומט

最终源自法語 diplomate 及其在其他歐洲語言中的同源詞，比如德語 Diplomat、俄語 дипломат (diplomat)、英語 diplomat。

diplomát (romanization)
דיפלומטים (indefinite plural)


מרתון

借自法語 marathon（並受其同源詞的影響），1894年由語言學家米歇爾·布雷亞爾為第一屆現代奧林匹克運動員所造，源自古希臘語 Μαραθών (Marathṓn)，雅典東北面一城鎮名。相傳古希臘時代的雅典士兵菲迪皮德斯為傳達馬拉松戰役的戰況，從馬拉松跑到了雅典，現代馬拉松的全程長度即與當時菲迪皮德斯跑過的距離相當。

máraton (romanization)
מָרָתוֹנִים (indefinite plural)
מָרָתוֹנֵי־


דיקטטורה

diqt'at'ura (romanization)
דִּיקְטָטוּרוֹת (indefinite plural)

הרפובליקה השנייה לא תסתיר עוד דבר בחצרה האחורית ולא תנסה עוד לשים על ראשה כתרים לא לה. היא תיראה כפי שהיא באמת. ברפובליקה הראשונה התערבבו מציאות ותעתוע. דמוקרטיה יחידה במזרח התיכון, קודם עם ממשל צבאי ואחר כך עם דיקטטורה צבאית; יקירת העולם החופשי, אבל עם הקולוניאליזם האחרון בתבל; חברת כבוד במשפחת העמים, המפירה כמעט כל חוק במשפט הבינלאומי; לא מספחת את שטחי הכיבוש כדי ליצור מצג שווא של ארעיות; מתהדרת בשלטון החוק ובבית המשפט העליון, אבל עם מערכת חוקים נפרדת, על פי לאום; יהודית ודמוקרטית, אבל עם סתירה מובנית, בלתי ניתנת לגישור.

第二共和國不會再在後院藏著掖著什麼，也不會再給自己加冕。她將以真實的面貌示人。第一共和國是一個虛實交織的時期。作為孤零零矗立在中東的民主國家，首先是軍政府統治，之後又是軍事獨裁；身為自由世界的寵兒，卻又是世界上最後一個殖民主義國家；國際大家庭中的光榮成員，但又幾乎違反所有國際法；不吞併佔領的領土，以製造短暫的假象；誇耀自己的法治和最高法院，卻又根據國籍而有一套單獨的法律體系；以猶太教和民主主義為本，但內部又有著不可調和的矛盾。

2019 April 11, Gideon Levi, “המדינה שבדרך [在路上的國家]”, 出自 Ha'aretz:


מחסן

對照阿拉伯語 مخزن。

makhsán (romanization)
מַחְסָנִים (indefinite plural)
מַחְסַן־
מחסני־


טקסט

借自法語 texte (“文本”)，源自中世紀拉丁語 textus (“經文；文本，論文”)，源自拉丁語 textus (“作品的風格或結構”)，texō (“編織”) 的完成被動分詞。


מיליארדר

最终源自法語 milliardaire。同源詞包括俄語 миллиардер (milliarder)、德語 Milliardär、波蘭語 miliarder。

milyarder (romanization)
מִילְיַארְדֶּרִית (feminine)

המיליארדר היהודי-אמריקני לא חסך במאמצים כדי להביע את תמיכתו בנתניהו, גם בעיתון שבבעלותו וגם בהתבטאויות ציבוריות נוספות, אולם תיק 2000, שבמרכזו השיחות בין נתניהו לנוני מוזס, גרם לקרע עמוק בין הצדדים.

这位犹太裔美国亿万富翁在自己拥有的报纸和其他公开声明中不遗余力地表达了对内塔尼亚胡的支持，但围绕内塔尼亚胡和诺尼·摩西会谈的“2000号案件”却给两党之间造成了巨大裂痕。

2019 September 8, Aviad Glickman, “עדות שלדון אדלסון: "שרה משוגעת לגמרי, כפייתית למראה שלה"”, 出自 Channel 13 News:


תורן

tóren (romanization)
תְּרָנִים (indefinite plural)


טלגרף

借自法語 télégraphe（及其他歐洲語言中的借詞），該詞在法語中的組成為 télé- + -graphe。等價於טֶלֶ־ (tele) + גְרָף (graf)。

télegraf (romanization)
טֵלֶגְרָפִים (indefinite plural)
טֵלֶגְרַף־
טֵלֶגְרָפֵי־


תאומים

תאום (te'óm) 的複數不定變形。


תאום

詞根
 ת־א־ם
與阿卡德語 𒊕𒌋𒌋 (tu'amu)、亞拉姆語 תְּיוֹמָא (təyōmā)、古典敘利亞語 ܬܐܡܐ (t(əʾ)āmā)、阿拉伯語 تَوْأَم (tawʔam)有關。

te'óm (romanization)
תְּאוֹמִים (indefinite plural)
תְּאוֹם־
תְּאוֹמֵי־
תְּאוֹמָה (feminine)


דמוקרטיה

源自法語 démocratie，源自中世紀拉丁語 dēmocratia，源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)。

demokrátya (romanization)
דֵּמוֹקְרַטְיוֹת (indefinite plural)


תור

tór (romanization)
תּוֹרִים (indefinite plural)
תּוֹרֵי־

亦存在複數不定形תּוֹרוֹת (torót)，尤其用於義項1。

מתי תורי?

אתה הבא בתור.

יש לי תור לרופא מחר.

תור הזהב


תור

tor (romanization)
תּוֹרִים (indefinite plural)


שור

繼承自原始閃米特語 *ṯawr- (“公牛”)。同源詞包括阿拉伯語 ثَوْر (ṯawr)。

shor (romanization)
שוורים \ שְׁוָרִים (indefinite plural)

כִּי תִפְגַּע שׁוֹר אֹיִבְךָ אוֹ חֲמֹרוֹ תֹּעֶה הָשֵׁב תְּשִׁיבֶנּוּ לוֹ׃
ki tifgá' shor oyiv-khá o ḥamór-o to'eh hashev tshivennu lo
若遇見你仇敵的牛，或驢，失迷了路，總要牽回來交給他。

שׁוֹר שֶׁהָיָה רוֹדֵף אַחַר שׁוֹר אַחֵר, וְהֻזַּק, זֶה אוֹמֵר שׁוֹרְךָ הִזִּיק, וְזֶה אוֹמֵר לֹא כִי אֶלָּא בְסֶלַע לָקָה, הַמּוֹצִיא מֵחֲבֵרוֹ עָלָיו הָרְאָיָה.
Shor she-hayá rodéf aḥár shor aḥér, v-huzzáq, zeh omér shorkhá hizzíq, v-zeh omér lo khi élla v-séla' laqá, ha-motsí me-ḥaver-ó 'aláv ha-r'ayah.
一头牛追赶另一头牛而受伤，如果其中一头牛的主人说“你的牛伤了它”，另一头牛的主人说“不是这样，是它被石头击中了”，举证责任就落在索赔人身上。


ז׳רגון

借自意第緒語 זשאַרגאָן (zhargon)，借自俄語 жаргон (žargon)，源自法語 jargon。


גדי

同源詞包括阿卡德語 𒂵𒁕𒅀 (gadû)、阿拉伯語 جَدْي (jady)、亞拉姆語 גַּדְיָא (gaḏyā)。

gdí (romanization)
גְּדָיִים (indefinite plural)
גְּדִיָּה (feminine)
גֶּדִי

犢；幼年牛科動物（一般指山羊的羊羔）

לֹא־תְבַשֵּׁל גְּדִי בַּחֲלֵב אִמּוֹ׃
lo-t'vashél gdí bakhalév 'imó.
lō-ṯəḇaššēl gəḏī baḥălēḇ ʾimmō.
不可用山羊羔母的奶煮山羊羔。

וְגָר זְאֵב עִם־כֶּבֶשׂ וְנָמֵר עִם־גְּדִי יִרְבָּץ וְעֵגֶל וּכְפִיר וּמְרִיא יַחְדָּו וְנַעַר קָטֹן נֹהֵג בָּם׃
v'gár z'év 'im-kéves v'namér 'im-gdí yirbáts v'égel ukh'fír um'rí yakhdáv v'ná'ar katón nohég bám.
wəḡār zəʾēḇ ʿim-kéḇeś wənāmēr ʿim-gəḏī yirbāṣ wəʿḗḡel ūḵəp̄īr ūmərī yaḥdāw wnáʿar qāṭōn nōhēḡ bām.
豺狼必與綿羊羔同居，豹子與山羊羔同臥；少壯獅子，與牛犢，並肥畜同群；小孩子要牽引他們。


אוד

ud (romanization)
אוּדִים (indefinite plural)
אוּדֵי־

一根燃燒著的木頭；火把；餘燼

הֲלֹוא זֶה אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ׃
這不是從火中抽出來的一根柴麼。


מחסנית

詞根
 ח־ס־ן
由艾利澤·本-耶胡達在1903年造出，源自מַחְסָן (makhsán, “倉庫，存貯地”) + ־יִת (-it, 加在某些表示大件物品的陽性名詞後，組成表示小件物品的對應陰性名詞)，可能仿譯自法語 magasin，源自意大利語 magazzino (“倉庫”)，最终源自阿拉伯語 مَخَازِن 複 (maḵāzin)，مَخْزَن (maḵzan, “倉庫”)的複數，خَزَنَ (ḵazana, “貯存，堆放”)的地點名詞，源自詞根خ ز ن (ḵ-z-n)。與מָגָזִין來自同一原始閃米特語詞根。
計算機義項是因其與槍械都具有“後進先出”的屬性而來。

makhsanít (romanization)
מַחְסָנִיּוֹת (indefinite plural)
מַחְסָנִית־


סרטן

詞根
 ס־ר־ט־ן
對照阿拉伯語 سَرَطَان (saraṭān)、古典敘利亞語 ܣܲܪܛܵܢܵܐ (sarṭānā)。

sartán (romanization)
סַרְטָנִים (indefinite plural)
סַרְטַן־
סַרְטְנֵי־

(癌症)： 有時用全稱מַחֲלַת־הַסַּרְטָן (makhalát-hasartán, “癌病”)來稱呼。


אורז

源自古希臘語 ὄρυζα (óruza)，源自一東伊朗語支語言。


אורז

詞根
 א־ר־ז
名詞源自動詞。

orez (romanization)
אוֹרְזִים (indefinite plural)
אוֹרֵזֵי־
אוֹרֶזֶת (feminine)


ריאיון

re'ayon (romanization)
ריאיונות \ רֵאָיוֹנוֹת (indefinite plural)

ראיון עבודה

הוא צופה בראיונות עם נטלי פורטמן ביוטיוב.

他在 YouTube 上觀看娜塔莉·波特曼的採訪。

hu tsofe bere'ayonot im Natali Portman beyutub.


כיכר

一種衡量重量及金錢的單位


ריבוע

ribú'a (romanization)
ריבועים \ רִבּוּעִים (indefinite plural)
ריבוע \ רִבּוּעַ־
ריבועי \ רִבּוּעֵי־


ככר

כיכר單字 之短寫法。


רבוע

ריבוע單字 之短寫法


ריאה

對照阿拉伯語 رِئَة (riʔa)。

re'á (romanization)
ריאות \ רֵאוֹת (indefinite plural)
ריאת \ רֵאַת־

雙肺（集體作為一個器官）


ראיון

re'ayon (romanization)
רֵאָיוֹנוֹת (indefinite plural)

ריאיון單字 之短寫法


רחים

ריחיים單字 之短寫法


ריב

rív (romanization)
רִיבִים (indefinite plural)
רִיבֵי־

אֵיכָה אֶשָּׂא לְבַדִּי טׇרְחֲכֶם וּמַשַּׂאֲכֶם וְרִיבְכֶם
Eykhá esá lᵉvadí torḥᵃkhém u-masa'ᵃkhém v-rivkhém
但你們的麻煩，和管理你們的重任，並你們的爭訟，我獨自一人怎能擔當得起呢。

כִּי יִפָּלֵא מִמְּךָ דָבָר לַמִּשְׁפָּט בֵּין דָּם לְדָם בֵּין דִּין לְדִין וּבֵין נֶגַע לָנֶגַע דִּבְרֵי רִיבֹת בִּשְׁעָרֶיךָ וְקַמְתָּ וְעָלִיתָ אֶל הַמָּקוֹם אֲשֶׁר יִבְחַר יְהוָה אֱלֹהֶיךָ בּוֹ.
ki yippalé mimmᵉkhá davár lam-mishpát bein dam lᵉdam bein din lᵉdin u-vein néga la-néga divréi rivót bi-sh‘aréikha ve-qamtá ve-‘alíta el ham-maqóm ashér yivḥár Adonái Elohéikha bo.
你城中若起了爭訟的事，或因流血，或因爭競，或因毆打，是你難斷的案件，你就當起來，往耶和華你神所選擇的地方。


רבית

ריבית單字 之短寫法


רישיון

rishayon (romanization)
רישיונים (indefinite plural)


רכוז

ריכוז單字 之短寫法


דוקטור

最终源自拉丁語 doctor 及其他歐洲語言中的同源詞。


רהוט

ריהוט單字 之短寫法


רמון

רימון單字 之短寫法


רשיון

רישיון單字 之短寫法


רקוד

ריקוד單字 之短寫法


ריבה

詞根
 ר־ב־ב
由艾利澤·本-耶胡達造出。為希伯來語詞根רבב和阿拉伯語 مُرَبَّى (murabbā, “果醬”)、رُبّ (rubb, “果肉”)及رَوْب (rawb, “（凝固的）酸奶”)的結合。

ribá (romanization)
ריבות (indefinite plural)


ריקוד

riqúd (romanization)
ריקודים \ רִקּוּדִים (indefinite plural)
ריקודי \ רִקּוּדֵי־


שופטים

שׁוֹפֵט (shofét) 的複數不定變形。


שופט

詞根
 שׁ־פ־ט
對照烏加里特語 𐎘𐎔𐎉 (ṯpṭ)、布匿語 𐤔𐤐𐤈 (špṭ)。

shofét (romanization)
שׁוֹפְטִים \ שֹׁפְטִים (indefinite plural)
שׁוֹפֵט \ שֹׁפֵט־
שׁוֹפְטֵי \ שֹׁפְטֵי־


שקרן

詞根
 שׁ־ק־ר
源自שיקר \ שִׁקֵּר (shikér, “說謊”) + ־ָן (-án)。

shakrán (romanization)
שַׁקְרָנִים (indefinite plural)


ריכוז

詞根
 ר־כ־ז
源自詞根ר־כ־ז (r-k-z)。

rikúz (romanization)
ריכוזים (indefinite plural)
ריכוז \ רִכּוּז־

ריכוז (כימיה)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ


שקרי

שֶׁקֶר 的複數結構態變形


ארז

אורז單字 之短寫法。


ארז

詞根
 א־ר־ז
此樹不是古代以色列和猶太地區的原生物種，所以可能是借自亞拉姆語 אַרְזָא / ܐܪܙܐ (ʾarzā, “雪松”)。

קוֹל ה׳ שֹׁבֵר אֲרָזִים וַיְשַׁבֵּר ה׳ אֶת אַרְזֵי הַלְּבָנוֹן׃
Qol Adonái shovér arazím vayshabér Adonái et arzéi haL'vanon
耶和華的聲音震破香柏樹；耶和華震碎利巴嫩的香柏樹。

לְעוֹלָם יְהֵא אָדָם רַךְ כַּקָּנֶה וְאַל יְהֵא קָשֶׁה כָּאֶרֶז
L'olám y'héi adám rakh ka-qané v-al y'hei qashé ka-érez
人應該像蘆葦一樣柔軟，而不是像雪松一樣堅硬


שקר

shéker (romanization)
שְׁקָרִים (indefinite plural)
שֶׁקֶר־
שִׁקְרֵי־
שָׁקֶר


ריח

詞根
 ר־י־ח
同源詞包括亞拉姆語 רֵיחָא (reikha)、阿拉伯語 رَائِحَة (rāʔiḥa)。

réakh (romanization)
רֵיחוֹת (indefinite plural)
רֵיחַ־
רֵיחוֹת־

除了上面給出的רֵיחוֹת和רֵיחוֹת־兩種複數形式以外，中世紀以來還存在רֵיחִים和רֵיחֵי־，不過並不常用。


רופא

rofé (romanization)
רוֹפְאִים (indefinite plural)
רוֹפֵא־
רוֹפְאֵי־
רוֹפְאָה (feminine)


רבה

rabá (romanization)
רַבּוֹת (indefinite plural)
רַבַּת־
רַב (masculine)

（部分較自由的猶太教派別中）女拉比


חביבי

借自阿拉伯語 حَبِيبِي (ḥabībī)；和希伯來語 חביב (khavív) 相關。


פרות

פְּרִי 的複數不定變形


פרות

פָּרָה 的複數不定變形

פָּרָה 的複數結構態變形


אוזבקית

源自俄語 узбек (uzbek)。


מלחמת אזרחים

milkhémet ezrakhím (romanization)
מלחמות אזרחים (indefinite plural)


לוחם

lokhém (romanization)
לוֹחֶמֶת (feminine)


פשע מלחמה

pésha' milkhamá (romanization)
פִּשְׁעֵי מִלְחָמָה (indefinite plural)


פושע מלחמה

poshé'a milkhamá (romanization)
פּוֹשְׁעִי מִלְחָמָה (indefinite plural)


מלחמה

與阿拉伯語 ملحمة (malħama, “血腥戰鬥；戰爭”)同源。

milkhamá (romanization)
מִלְחָמוֹת (indefinite plural)
מִלְחֶמֶת־
מִלְחֲמוֹת־

לא ישא גוי אל גוי חרב ולא ילמדו עוד מלחמה
這國不舉刀攻擊那國，他們也不再學習戰事。

וכה ארכו ימי המלחמה בכל הארצות.

各地仍在繼續過著打仗的日子。

למלחמה ברצח נשים ואלימות מגדרית יש פתרונות, חלקם קיימים ומתוקצבים - אבל הכסף לא עובר ונשים ממשיכות למות: יהודיות, מהגרות, ובעיקר נשים ערביות.

針對謀殺婦女和性別暴力的戰鬥，已經有了一些解決辦法，其中一些方案已經出臺並列入預算當中，但資金尚未到位，婦女——猶太婦女、移民婦女（尤其是阿拉伯婦女）——仍在繼續死亡。

2019 April 9, Samah Salaime, “מי תהיה הנרצחת הבאה? הרולטה של 2019 התחילה להסתובב [誰會成為下一場謀殺案的受害者？2019年的輪盤賭開始轉動。]”, 出自 HaMakom HaKi Kham b'Geyhinom:


קובץ

kóvets (romanization)
קְבָצִים (indefinite plural)


קבץ

與阿拉伯語 قَبَضَ (qabaḍa)同源。


צבוע

tsavúa (romanization)
צְבוּעִים (indefinite plural)
צְבוּעָה (feminine)


צבוע

繼承自原始閃米特語 *ṣ́abuʕ- (“鬣狗”)。同源詞包括阿拉伯語 ضَبُع (ḍabuʕ)。

tsavóa, ṣāḇốaʿ (romanization)
צְבוֹעִים (indefinite plural)


חווה

khavá (romanization)
חַוּוֹת (indefinite plural)
חוות \ חַוַּת־
חַוּוֹת־


חוה

傳統上認為來自חַי (kháy, “活著的”)。

חווה單字 之短寫法。


שושן

shoshán (romanization)
שׁוֹשָׁנִים (indefinite plural)


ורד

詞根
 ו־ר־ד
對照阿拉伯語 وَرْدَة (warda)。最終借自中古伊朗語支，與波斯語 گل (gol)同源，與古希臘語 ῥόδον (rhódon)、拉丁語 rosa（英語 rose）亦有較遠的親緣關係。

véred (romanization)
וְרָדִים (indefinite plural)
ורד־
וַרְדֵּי־


שושנה

詞根
 שׁ־שׁ־ן
最终源自埃及語 z:S:n-M9 (zšn)；對比科普特語 ϣⲱϣⲉⲛ (šōšen)。

shoshaná (romanization)
שׁוֹשַׁנִּים (indefinite plural)
שׁוֹשַׁנַּת־
שׁוֹשַׁנֵּי־

שׁוֹשַׁנַּת יְרִיחוֹ

shoshanát yeriḥó, “利什曼原蟲；含生草”


פסחא

詞根
 פ־ס־ח
可能回借自亞拉姆語 פַּסְחָא (pasḥā)或古希臘語 πάσχα (páskha, “逾越節”)，最终源自聖經希伯來語 פֶּסַח (pésaḥ, “逾越節”)。


מנוע

manóa' (romanization)
מְנוֹעִים (indefinite plural)
מְנוֹעַ־
מְנוֹעֵי־


אופנועים

אוֹפַנּוֹעַ (ofanóaʿ) 的複數不定變形


פרצופון

詞根
 פ־ר־צ־ף
פַּרְצוּף (partsúf) + ־וֹן (-ón)

partsufón (romanization)
פַּרְצוּפוֹנִים (indefinite plural)


אבות

אב m (av) 的複數不定變形

אבא m (ába) 的複數不定變形


קצב

同源詞包括阿拉伯語 قصاب。


שוחט

源自שָׁחַט (shakhát, “屠宰”)。

shokhét (romanization)
שׁוֹחֲטִים (indefinite plural)


טבח

詞根
 ט־ב־ח
與阿拉伯語 طَبَخَ (ṭabaḵa, “烹飪”)同源。

tabákh (romanization)
טַבַּחַת (feminine)


טבח

טֶבַח חברון


מסגד

詞根
 ס־ג־ד
仿譯自阿拉伯語 مَسْجِد (masjid)。對照סָגַד (sagád, “鞠躬，匍匐”)和阿拉伯語 سَجَدَ (sajada)。

misgád (romanization)
מִסְגָּדִים (indefinite plural)
מִסְגַּד־
מִסְגְּדֵי־


קומוניסט

komuníst (romanization)
קוֹמוּנִיסְטִים (indefinite plural)
קוֹמוּנִיסְטִית (feminine)


שותף

shutáf (romanization)
שותפים \ שֻׁתָּפִים (indefinite plural)
שותף \ שֻׁתַּף־

夥伴；合夥人；共同參與者


קבוצה פתוחה

k'vutzá p'tukhá (romanization)
קְבוּצוׄת פְּתוּחוׄת (indefinite plural)


לדה

לידה單字 之短寫法。


אמריקני

amerikáni (romanization)
אָמֶרִיקָנִית (feminine)


אמריקאי

amerikái (romanization)
אָמֶרִיקָאִית (feminine)


קבוצה

kvutzá (romanization)
קְבוּצוֹת (indefinite plural)
קְבוּצַת־
קְבוּצוֹת־

一種集體農場，為基布茲社區的原型


לידה

詞根
 י־ל־ד
對照阿拉伯語 لِدَة (lida)。

leidá (romanization)
לידות \ לֵדוֹת (indefinite plural)
לידת \ לֵדַת־
לידות \ לֵדוֹת־


מקף

希伯來文的連字符（maqaf，־），其位置位於一行的上部