צרפת

צָרְפַת [tsarfát]


סינית

סִינִי (síni) 的陰性單數不定形式。


סינית

סִינִי (“中國人”) 的陰性形


אהבה

אַהֲבָה [ahavá]


שלום

詞根
 שׁ־ל־ם
一般認為源自西北閃米特語支、腓尼基語 𐤔𐤋𐤌 (šlm /šalōm/)、亞拉姆語 שְׁלָמָא (šlāmā) / ܫܠܡܐ (šlāmā)、烏加里特語 𐎌𐎍𐎎 (šlm /šalāmu/)。
與阿拉伯語 سلام (salām)同源。

וְנָתַתִּי שָׁלוֹם בָּאָרֶץ וּשְׁכַבְתֶּם וְאֵין מַחֲרִיד וְהִשְׁבַּתִּי חַיָּה רָעָה מִן־הָאָרֶץ וְחֶרֶב לֹא־תַעֲבֹר בְּאַרְצְכֶם׃

我要賜平安在你們的地上，你們躺臥，無人驚嚇；我要叫惡獸從你們的地上息滅；刀劍也必不經過你們的地。

v'natatí shalóm ba'árets ush'khavtém v'éin makharíd v'hisbatí khayá ra'á min-ha'árets v'khérev lo-ta'avór b'arts'khém.

אני נולדתי לשלום שרק יגיע / אני נולדתי לשלום שרק יבוא

我為和平而生，和平終將到來 / 我為和平而生，和平終將到來

'aní noládti lashalóm sherák yagía' / 'aní noládti lashalóm sherák yavó

1977, “נוֹלַדְתִּי לַשָּׁלוֹם (“我為和平而生”)”, Uzi Hitman 作曲:

שַׁבָּת שָׁלוֹם!

מַה שְּׁלוֹמְךָ?

עַתָּה רוּץ־נָא לִקְרָאתָהּ וֶאֱמָר־לָהּ הֲשָׁלוֹם לָךְ הֲשָׁלוֹם לְאִישֵׁךְ הֲשָׁלוֹם לַיָּלֶד וַתֹּאמֶ שָׁלוֹם׃

你跑去迎接他，問他說，你平安麼？你丈夫平安麼？孩子平安麼？他說，平安。

'atá ruts-ná lik'ratáh ve'emor-láh ha-shalóm lákh ha-shalóm l'ishékh ha-shalóm layáled vatómer shalóm.


מדינה

מְדִינָה [m'diná]


כיפה

כִּפָּה [kipá]


חברה

חֲבֵרָה [khaverá]


חברה

חֶבְרָה [khevrá]


סמארטפון

(來源於英語) 智慧型手機


עולם

עוֹלָם [olam]


קהילה

קְהִילָּה [k'hila]


תפוח אדמה

תַּפּוּחַ אֲדָמָה [tapuakh adamah]

土豆 (從字面上: 土蘋果)


ידע

יֶדַע [yéda]


אמונה

אֱמוּנָה [emuná]

信，相信，信仰，信賴，信心


עברית

עִבְרִית [ivrit]


אזמל

來自古希臘語 σμίλη (smílē, “刀子，鑿子”)。與古典敘利亞語 ܙܡܝܠܝܐ (zmilyā, “修剪用的刀”)同源。

הַמַּעֲצַד וְהָאִזְמֵל וְהַמַּפְסֶלֶת וְהַמַּקְדֵּחַ שֶׁנִּיפְגְּמוּ טְמֵאִין

如果锛子、刀子、刨子或钻头被损坏，它仍然很容易受到不洁的影响。


רימון

רִמּוֹן [rimón]


ביצה

בֵּיצָה [betzá]


ביצה

בִּצָּה [bitzá]


פלפל שחור

פִּלְפֵּל (pilpel, “胡椒”) + שָׁחֹר (shakhór, “黑色”)

pilpel shachór (romanization)
פלפלים שחורים \ פִּלְפְּלִים שְׁחֹרִים (indefinite plural)


אמת

emét (romanization)
אֲמִתּוֹת (indefinite plural)
אֱמֶת־
אֲמִתּוֹת־


אוניברסיטה

univérsita (romanization)
אוּנִיבֶרְסִיטָאוֹת (indefinite plural)
אוּנִיבֶרְסִיטַת־
אוּנִיבֶרְסִיטָאוֹת־


פרמקולוגיה

פַרְמָקוֹלוֹגְיָה [farmakologya]


כלב

詞根
 כ־ל־ב
繼承自原始閃米特語 *kalb-。

kélev (romanization)
כְּלָבִים (indefinite plural)
כֶּלֶב־
כַּלְבֵי־
כַּלְבָּה (feminine)


בדיקה

詞根
 ב־ד־ק
בָּדַק (badák, “檢查，檢驗”)的動名詞，來自詞根ב־ד־ק (b-d-k)。

b'diká (romanization)
בְּדִיקוֹת (indefinite plural)
בְּדִיקַת־
בְּדִיקוֹת־


בחירה

בְּחִירָה [b'khirá]


חילוני

khiloni (romanization)
חילונית \ חִלּוֹנִית (feminine)
חילונים \ חִלּוֹנִים (masculine plural)
חילוניים \ חִלּוֹנִיִּים (masculine plural)
חילוניות \ חִלּוֹנִיּוֹת (feminine plural)


טמפרטורה

最終借自拉丁語 temperatura，源自 tempero (“我鍛鍊”) 的過去分詞詞幹。

temperatúra (romanization)
טֶמְפֵּרָטוּרוֹת (indefinite plural)
טמפרטורת־


תאוצה

תְּאוּצָה [te'utsa]

阿拉伯語: تسريع (ar)

希伯來語: תאוצה (he)

日語: 加速度 (ja)

加速度 (zh) (jiāsùdù)

加速度 (zh-min-nan)


הספק

הֶסְפֵּק [hespék]

阿拉伯語: قدرة (ar)

希伯來語: הספק (he)

日語: 仕事率 (ja)

俄語: мощность (ru) (moščnostʹ)

功率 (zh) (gōnglǜ)

功率 (zh-min-nan)


כימיה

כִימְיָה [khímya]


לפחות

אני רוצה לפחות שבעה ילדים.

אולי אני מתנהג כמו ילד אבל לפחות אני לא לובש חיתולים

也许我表现得像个孩子，但至少我不穿尿布。

ulay ani mitnaheg kmo yeled aval l'fakhot ani lo lovesh khitulim.


שנה

שָׁנָה [shaná]


צרה

צָרָה [tsará]


הסכם

הֶסְכֵּם [heském]


דובדבן

דֻּבְדְּבָן [duvd'van]


ברזל

בַּרְזֶל [barzél]


פברואר

פֶבְּרוּאָר [februar]


ינואר

יָנוּאָר [yánuar]


אפריל

אַפְּרִיל [april]


יוני

יוּנִי [yúni]


יולי

יוּלִי [yúli]


אוגוסט

אוֹגוּסְט [ogust]


ספטמבר

סֶפְּטֶמְבֶּר [september]


אוקטובר

אוֹקְטוֹבֶּר [oktober]


נובמבר

נוׁבֶמְבֶּר [november]


דצמבר

דֵּצֶמְבֶּר [detsember]


יום שישי

源自 יוֹם (yóm, “日、天”) + שישי \ שִׁשִּׁי (shishí, “第六”)。

yom shishí (romanization)
ימי שישי \ יְמֵי שִׁשְּׁי (indefinite plural)


יום שני

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + שֵׁנִי m (shení, “第二”)。

yom shení (romanization)
ימי שני (indefinite plural)


יום שלישי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + שְׁלִישִׁי m (sh'lishí, “第三”)。

yom sh'lishí (romanization)
ימי שלישי (indefinite plural)


יום חמישי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + חֲמִישִׁי m (khamishí, “第五”)。

yom khamishí (romanization)
ימי חמישי (indefinite plural)


יום ראשון

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + רִאשׁוֹן m (rishón, “第一”)。

yom rishón (romanization)
ימי ראשון (indefinite plural)


יום רביעי

源自 יוֹם m (yom, “日、天”) + רְבִיעִי m (r'vi'í, “第四”)。

yom r'vi'í (romanization)
ימי רביעי (indefinite plural)


יום שבת

yom shabát (romanization)
ימי שבת (indefinite plural)


תוניס

突尼斯/突尼斯市（突尼斯的首都）


י

希伯來字母表當中的第十個字母，在 כ 之前、ט 之後；讀音羅馬化作 yodh, yod, yud


מנגו

借自英語 mango ← 葡萄牙語 manga ← 馬來語 mangga ← 泰米爾語 மாங்காய் (māṅkāy) ← மா (mā, “芒果”) + காய் (kāy, “未熟的水果”)。


אפרסק

源自古希臘語 περσικόν (persikón, “桃”)，μῆλον Περσικόν (mêlon Persikón, “波斯蘋果”)的省稱。

אני אוהב לאכול אפרסקים.


מצרים

源自閃米特語族語言；對比阿拉伯語 مِصْر (miṣr)、烏加里特語 𐎎𐎕𐎗𐎎 (mṣrm)。詞尾是標準雙數形式，可能與古代上埃及、下埃及兩國有關。可能與מֶצֶר (métser, “邊界，界限”)、מֵצַר (meitsár, “海峽”)有關。

mitsráyim (romanization)
מִצְרָיִם (mitsráyim)


רחל

源自原始閃米特語 *raḫil- (“母羊”)。與亞拉姆語 רַחְלָא (raḥlā) （絕對格：רְחֵל (rəḥēl)）, 阿拉伯語 رَخِل (raḵil) （رِخْل (riḵl)）同源。

rakhél (romanization)
רחלים (plural)
רחלות


קהיר

源自阿拉伯語 اَلْقَاهِرَةُ (al-qāhiratu)。


קפיטליזם

源自英語 capitalism或其同源詞。


טבור

tabúr (romanization)
טַבּוּרִים (plural)


מיקרואורגניזם

源自מִיקְרוֹ־ (mikro-, “微”) + אוֹרְגָּנִיזְם (organízm, “有機體”)，源自英語 microorganism等相似詞。

mikro'organízm (romanization)
מיקרואורגניזמים (plural)


אפריקאנס

阿非利堪斯語/南非荷蘭語/南非語


נתניה

:Template:分類 內坦亞，以色列城市


אבוקדו

最终源自古典納瓦特爾語 ahuacatl。

avokádo (romanization)
אָבוֹקָדוֹאִים (indefinite plural)
אָבוֹקָדוֹת (indefinite plural)


קפה

借自法語 café，源自意大利語 caffè ← 鄂圖曼土耳其語 قهوه (kahve) ← 阿拉伯語 قَهْوَة (qahwa, “咖啡”)。


היפופוטם

源自古希臘語 ἱπποπόταμος (hippopótamos) ← ἵππος (híppos, “馬”, 源自原始希臘語 *íkkʷos ← 原始印歐語 *h₁éḱwos) + ποταμός (potamós, “河”)。

hipopotám (romanization)
הִיפּוֹפּוֹטָמִים (plural)


רוסית

רוסי (rusí) 的陰性單數


קטגוריה

kategórya (romanization)
קָטֵגוׄרְיוׄת (plural)


חזיר

與亞拉姆語 חֲזִירָא (ḥăzīrā), 阿拉伯語 خِنْزِير (ḵinzīr), 馬爾他語 ħanżir同源。

khazír (romanization)
חֲזִירִים (plural)


זאב

源自原始閃米特語 *ðiʾb- (“狼”)。

z'év (romanization)
זְאֵבִים (indefinite plural)


זאב

源自原始閃米特語 *ðiʾb- (“狼”)。

，Zeeb男性人名（西伊伯）


שיעור

shi'úr (romanization)
שיעורים \ שִׁעוּרִים (indefinite plural)
שיעורי \ שִׁעוּרֵי־

שיעוריו של הגוף במרחב הם (1,0,3) ביחס לראשית הצירים.

該物體相對原點的坐標是 (1,0,3)。


שיר

shir (romanization)
שִׁירִים (indefinite plural)
שִׁיר־
שִׁירֵי־


אדם

詞根
 א־ד־ם
對比腓尼基語 𐤀𐤃𐤌 (ʾdm, “人，凡人”), 烏加里特語 𐎀𐎄𐎎 (ảdm, “人；紅土，赭紅”), 古南阿拉伯語 𐩱𐩵𐩣 (ʾdm, “屬國”), 吉茲語 ዶም (dom, “奴隸”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒄠𒈬 (a-da-am-mu /adamu/, “血”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈠𒌈 (a-da-ma-tum /adamātu/, “暗紅色的土或染料”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈬 (a-da-mu /adamu/, “紅衣”), 阿卡德語 𒀀𒁕𒈬 (a-da-mu /adamu/, “重要或尊貴的人”)。源自原始閃米特語 *dam- (“血”)，對比巴勒斯坦亞拉姆語 אדם / אידם / ܐܕܡ (ʾəḏem, “血”)。語義發展可能是：
# “血” → “紅土”, “赭紅” → “凡人”
# “血” → “人”（血液是一種主要的體液）
# “血” → “紅土”, “赭紅” → “塗在偶像上的染料” → “偶像” → “畫像” → “人”
# “血” → “祭獻給偶像的血” → “偶像” → “畫像” → “人”。
對比阿拉伯語 دُمْيَة (dumya, “雕像，偶像，畫像；偶人”), دَمَّ (damma, “塗抹”)。

אָדָם לְאָדָם זְאֵב

人與人之間的關係就像狼與狼一樣。（參見homō hominī lupus）


אדם

男性人名，等價於英語Adam


אדם

adóm (romanization)
אֲדֻמָּה (feminine)
אֲדֻמִּים (masculine plural)
אֲדֻמּוֹת (feminine plural)

אדום ('adóm, “紅色的”)單字 之短寫法


אדם

אודם (ódem, “紅”)單字 之短寫法


בית

詞根
 ב־י־ת
源自原始閃米特語 *bayt-。

báyit (romanization)
בָּתִּים (indefinite plural)
בֵּית־
בָּתֵּי־
בָּיִת

(+ 定冠詞) 耶路撒冷聖殿

וְרִבִּי יוֹחָנָן חִבַּר הַתַּלְמוּד הַיְּרוּשְׁלְמִי בְּאֶרֶץ יִשְׂרָאֵל אַחַר חָרְבַּן הַבַּיִת בְּקֵרוּב מִשְּׁלוֹשׁ מֵאוֹת שָׁנָה.

大約3世紀，在耶路撒冷聖殿被毀後，約哈南拉比在以色列地編撰了耶路撒冷他勒目。

weribbi yoḥanan ḥibbar hattalmuḏ hayyerushelemi beʾereṣ yisraʾel aḥar ḥorban habbayiṯ beqeruv missholosh meʾoṯ shana


בית

詞根
 ב־י־ת
源自原始閃米特語 *bayt-。


בית

詞根
 ב־י־ת
源自原始閃米特語 *bayt-。

בֵּית הַמִּקְדָּשׁ 的截斷形式。


זרזיר

zarzír (romanization)
זרזירים (indefinite plural)


דלי

對比阿拉伯語 دَلْوٌ (dalw) 和 古典亞美尼亞語 դոյլ (doyl)（借自閃米特語族）。


שבוע

shavúa' (romanization)
שבועיים \ שְׁבוּעַיִם
שָׁבוּעוֹת (indefinite plural)
שְׁבוּעַ־
שְׁבוּעוֹת־


חורף

khóref (romanization)
חורפים \ חֳרָפִים (indefinite plural)
חורף \ חֹרֶף־
חורפי \ חָרְפֵי־


אלקטרון

elektrón (romanization)
אֶלֶקְטְרוֹנִים (indefinite plural)


אמוק

借自英語 amok，最終源自馬來語 amuk。


אימאם

借自阿拉伯語 إِمَام (ʔimām)。

伊瑪目 （穆斯林領導者）


אבו דאבי

阿拉伯語 أَبُو ظَبْي (ʔabū ẓaby, “Abu Dhabi”, 字面意思是“瞪羚之父”)


אוליגרך

借自古希臘語 ὀλιγάρχης (oligárkhēs)。


איכר

借自阿卡德語 𒀳 (ikkaru [ENGAR])，對照古典敘利亞語 ܐܟܪܐ。


אזרבייג׳ן

借自阿塞拜疆語 Azərbaycan。


פטרוסיאן

借自亞美尼亞語 Պետրոսյան (Petrosyan)。

源自亞美尼亞語的姓氏 彼得羅相（Petrosyan）


שאנגחאי

借自漢語 上海 (Shànghǎi)。


איפכא מסתברא

借自亞拉姆語 איפכא מסתברא (“相反的結果”)。


בלארוס

借自白俄羅斯語 Белару́сь (Bjelarúsʹ)。


סיגד

借自吉茲語 ሰግድ (sägd, “衰竭；跪倒”)。

西格德節 （衣索比亞猶太人節日）


פרנסה

借自古希臘語 [具體何詞?]，或者借自亞拉姆語 פרנס (他保持，持續，支持)、古典敘利亞語 ܦܪܢܣ (他照顧，提供；他任命，分配；他負責監督，管理，統治)。

parnasá (romanization)
פַּרְנָסוֹת (indefinite plural)
פַּרְנָסַת־
פַּרְנְסוֹת־

生存、活命，提供生活所需

工作、生計（賺錢來滿足自己需要的工作）


מעבר לים

字面意義為「橫越海洋」。


חכמה

חוכמה單字 之短寫法。


שמונה עשר

sh'moná 'asár (romanization)
שְׁמוֹנֶה עֶשְׂרֵה (feminine)

在口語化的現代希伯來語中，通常使用 שְׁמוֹנָה עֶשְׂרֵה (sh'moná 'esré) 的形式，不分性別。


אריסטו

借自阿拉伯語 أَرِسْطُو (ʔarisṭū)，派生自古希臘語 Ἀριστοτέλης (Aristotélēs)。


אופנוע

אוֹפַן (ofán, “輪子”, 詩歌／過時用語) + מָנוֹעַ (manóa', “發動機、引擎”)組成的混成詞，可能仿譯自英語 motorcycle。

ofanóa' (romanization)
אוֹפַנּוֹעִים (indefinite plural)
אוֹפַנּוֹעֵי־


לילי

源自 לילה (láyla, “夜晚”) + ־י (-í)。

leilí (romanization)
לֵילִית (feminine)
לֵילִים (masculine plural)
לֵילִיּוֹת (feminine plural)


לילי

源自英語的女性人名，等價於英語Lily

לילי טומלין


מתתיהו

מַתָּנַת (matanát, “的禮物”) + יהוה (YHVH, “神”) 的縮略。

男性人名，等價於英語Mattathias 或 Matthew（通常轉寫為 Matityahu 或 Matisyahu）


אסתר

女性人名，等價於英語Esther


מדפסת

madpéset (romanization)
מַדְפָּסוֹת (indefinite plural)


קואלה

koala (romanization)
קוֹאָלוֹת (indefinite plural)


טמפורה

源自日語 てんぷら (tenpura)。

He-טַמְפּוּרָה.ogg


איחוד האמירויות הערביות

'ikhúd ha'emiruyót ha'araviyót (romanization)

阿拉伯聯合大公國／阿拉伯聯合酋長國

zh-איחוד_האמירויות_הערביות-he-name-z0nQDClw


סינתיסייזר

síntesaizer (romanization)
סינתיסייזרים (indefinite plural)

גוגל חוגגת יום הולדת למפתח הסינתיסייזר רוברט מוּג


פועלי כל העולם התאחדו

po'aléi kol ha'olám, hit'aḥédu! (romanization)

全世界無產者，聯合起來！

zh-פועלי_כל_העולם_התאחדו-he-phrase-rfA9lYml


מקנה

וְאַבְרָם כָּבֵד מְאֹד בַּמִּקְנֶה, בַּכֶּסֶף וּבַזָּהָב
#*:: 亞伯蘭的金銀、牲畜極多。

創世紀13:2，和合本翻譯：


תלכו

הָלַךְ (halách) 的第二人稱陽性複數將來時（前綴變位）。

וְהָיָה כִּי תֵלֵכוּן לֹא תֵלְכוּ רֵיקָם

וּבְחֻקֹּתֵיהֶם לֹא תֵלֵכוּ


ותאמרן

（於是）（她們）說：אָמַר (amár) 的第三人稱陰性複數vav-連續過去未完成時（因此過去時）。

וַתֹּאמַרְןָ הַמְיַלְּדֹת אֶל פַּרְעֹה

וַתֹּאמַרְןָ אִישׁ מִצְרִי הִצִּילָנוּ


ירא

yaré (romanization)
לירוא \ לִירֹא
יָרֵא
יִירָא
יְרָא
נוֹרָא (passive)

גַּם כִּי־אֵלֵךְ בְּגֵיא צַלְמָוֶת לֹא־אִירָא רָע כִּי־אַתָּה עִמָּדִי שִׁבְטְךָ וּמִשְׁעַנְתֶּךָ הֵמָּה יְנַחֲמֻנִי׃
gam ki-'elékh b'géi tsalmávet lo-'irá rá' ki-'atá 'imadí shivt'khá umish'antékha héma y'nakhamúni.
gam kī-ʾēlēḵ bəḡē ṣalmā́weṯ lō-ʾīrā rāʿ kī-ʾattā ʿimmāḏī šiḇṭəḵā ūmišʿantéḵā hḗmmā yənaḥămū́nī.
我雖然行過死蔭的幽谷，也不怕遭害，因為你與我同在，你的杖、你的竿都安慰我。

יְראוּ אֶת־יְהוָה קְדֹשָׁיו כִּי־אֵין מַחְסוֹר לִירֵאָיו׃
y'rú 'et-YHVH k'dosháv ki-'éin makhsór lire'áv.
yərū ʾeṯ-YHWH qəḏōšāw kī-ʾēn maḥsōr līrēʾāw.
耶和華的聖民哪，你們當敬畏他，因敬畏他的一無所缺。


וינס

נָס (nás) 的第三人稱陽性單數vav-連續過去未完成時（因此過去時）。

וַיְהִי לְנָחָשׁ וַיָּנָס מֹשֶׁה מִפָּנָיו

וַיִּפְתַּח הַדֶּלֶת וַיָּנֹס


יראו

ירא 的第三人稱複數過去時

כִּי יָרְאוּ הַמְיַלְּדֹת אֶת הָאֱלֹהִים
收生婆因為敬畏神

出埃及記1:21，和合本翻譯：


יראו

רָאָה (raá) 的第三人稱陽性複數將來時

עֵינַיִם לָהֶם וְלֹא יִרְאוּ
有眼卻不能看

詩篇115:5，和合本翻譯：


יראו

ירא 的陽性複數命令式

יְראוּ אֶת יהוה קְדֹשָׁיו
耶和華的聖民哪，你們當敬畏他

詩篇34:10，和合本翻譯：


יראו

נראה 的第三人稱陽性複數將來時

וְלֹא יֵרָאוּ פָנַי רֵיקָם
誰也不可空手朝見我

出埃及記23:15，和合本翻譯：


ראה

詞根
 ר־א־ה
來自原始閃米特語 [具體何詞?]。對比阿拉伯語 رَأَى (raʔā)、吉茲語 ርእየ (rəʾyä)。

רָאִיתִי חָבֵר שֶׁלִּי בַּחֲנוּת וְשָׁכַחְתִּי לִקְנוֹת חָלָב.

我在商店看到我的一個朋友，忘了買牛奶。

ra'íti khavér shelí bakhanút v'shakhákhti liknót khaláv.

(רְאֵה, r'é) רָאָה 的陽性單數命令式


ראה

re'á (romanization)
רֵאוֹת (indefinite plural)
רֵאַת־

ריאה單字 之短寫法。


נראה

nir'á (romanization)
להיראות \ לְהֵרָאוֹת
רָאָה

יהוה אֱלֹהֵי אֲבֹתֵיכֶם נִרְאָה אֵלַי

似乎；被（以某種方式）想到或看到

(נִרְאֶה, nir'é) נִרְאָה 的陽性單數現在時分詞和現在時。

וַיִּבֶן שָׁם מִזְבֵּחַ לַיהוה הַנִּרְאֶה אֵלָיו

(נֵרָאֶה, neraé) נִרְאָה 的第一人稱複數將來時（前綴變位）。

וְשָׁם נַעֲלֶה וְנֵרָאֶה וְנִשְׁתַּחֲוֶה לְפָנֶיךָ
#*:: v'shm naalé v'neraé v'nishtachavé l'fanécha

大約1800 Wolf Heidenheim, editor, מחזור לחג השבועות, fourth edition, 1827, page סב (=62) of the daytime-prayer pagination http://books.google.com/books?id=ZzZOAAAAYAAJ&pg=RA3-PA67&dq=ונראה:


נראה

רָאָה (raá) 的第一人稱複數將來時（前綴變位）。

וְנִרְאֶה מַה יִּהְיוּ חֲלֹמֹתָיו


קלך

קֹל (kól) 的單數變形，物主為第二人稱陽性單數人稱代詞：קוֹלְךָ單字 之短寫法。

אֶת קֹלְךָ שָׁמַעְתִּי בַּגָּן

וְשָׁמְעוּ לְקֹלֶךָ


אחשורוש

借自古波斯語 𐎧𐏁𐎹𐎠𐎼𐏁𐎠 (x-š-y-a-r-š-a /xšayāršā/, “萬王的統治者”)，源自 𐏋 (XŠ /xšāyaθiya/, “統治者”) + 𐎹𐎠𐎼𐏁𐎠 (y-a-r-š-a, “男性”)。חְשְׁיָארְשָׁ (ḥəšəyâršā)的同源對似詞。

亞哈隨魯 （波斯帝國阿契美尼德王朝的國王，聖經人物）

וַיְהִי בִּימֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ הוּא אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ הַמֹּלֵךְ מֵהֹדּוּ וְעַד כּוּשׁ שֶׁבַע וְעֶשְׂרִים וּמֵאָה מְדִינָה.

亞哈隨魯作王，從印度直到古實，統管一百二十七省。

Va-yhí bi-yméi Aḥashverósh hu Aḥashverósh ha-molékh me-hodú v-ad kush shéva' v-'esrím u-meah m'diná.

הָכָא הַלְלוּ עַבְדֵי ה׳ וְלֹא עַבְדֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ אַכַּתִּי עַבְדֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ אֲנַן

但在這裡，我們會說「讚美吧，耶和華的僕人」，這意味著不是亞哈隨魯的僕人，但我們仍然是亞哈隨魯的僕人！

Hakhá "hal'lú 'avdéi Adonái," v-lo 'avdéi Aḥashverósh, akatí 'avdéi Aḥashverósh anán!


חמיצה

詞根
 ח־מ־ץ
源自詞根 ח־מ־צ ，以hif'il 結構出現。

chamitzah (romanization)
חֲמִיצוֹת (indefinite plural)
חֲמִיצַת־


יין אדום

yáyin adóm (romanization)
יינות אדומים \ יֵינוֹת אֲדֻמִּים (indefinite plural)


יין לבן

yáyin laván (romanization)
יֵינוֹת לְבָנִים (indefinite plural)


בהאי

baha'í (romanization)
בָּהָאִית (feminine)
בָּהָאִיִּים (masculine plural)
בָּהָאִיּוֹת (feminine plural)


פילוסוף

源自古希臘語 φῐλόσοφος (philósophos, 字面意思是“熱愛智慧者”)。

filosof (romanization)
פִילוֹסוֹפִים (indefinite plural)


פילוסוף

pilosóf, pīlōsōp̄ (romanization)
פִּילוֹסוֹפִים (indefinite plural)

פִילוֹסוֹף (filosof)的古旧形式。


טניס שולחן

源自טֶנִיס + שֻׁלְחָן。


פתולוגיה

patología (romanization)
פָּתוֹלוֹגְיוֹת (indefinite plural)


א的摩爾斯電碼視覺呈現。


בטטה

batáta (romanization)
בָּטָטוֹת (indefinite plural)


חיוך

動詞 חייך \ חִיֵּךְ (khiyékh) 的動作名詞，源自詞根 ח־י־ך (ḥ-y-k)。

khiyúkh (romanization)
חִיּוּכִים (indefinite plural)
חִיּוּךְ־
חִיּוּכֵי־


עקרב

對照阿拉伯語 عَقْرَب (ʕaqrab)、古典敘利亞語 ܥܩܪܒܐ (‘eqarbā)。

'akráv (romanization)
עַקְרַבִּים (indefinite plural)
עַקְרַב־
עַקְרַבֵּי־


תודה

詞根
 י־ד־ה
來自詞根י־ד־ה (y-d-)；相關接近的動詞為הוֹדָה (hodá, “承認，感謝”)。對照古典敘利亞語 ܬܘܕܝ。

todá (romanization)
תּוֹדוֹת (indefinite plural)


שפת אם

s'fat 'ém (romanization)
שְׂפוֹת אֵם (indefinite plural)


פרעה

借自埃及語 pr ꜥꜣ (“大房子”)，最初是指埃及國王的宮殿，但後來改指統治者本人。用作專有名詞在聖經中多次出現；用作普通名詞似乎要晚得多，這可能是由於受到歐洲語言的影響。

וַיְצַו פַּרְעֹה לְכָל־עַמּוֹ לֵאמֹר כָּל־הַבֵּן הַיִּלּוֹד הַיְאֹרָה תַּשְׁלִיכֻהוּ
vay'tsáv par'ó l'chol-amó lemór kol-habén hayilód hay'óra tashlichúhu
法老吩咐他的眾民說，凡出生的兒子，你們都要丟在河裡


פרעה

par'ó (romanization)
פַּרְעוֹנִים (indefinite plural)
פַּרְעֹה־
פַּרְעוֹנֵי־


קסילופון

借自英語 xylophone；可以拆為 派生自古希臘語 ξύλον (xúlon, “木頭”) + φωνή (phōnḗ, “聲音”)。

ksilofón (romanization)
קְסִילוֹפוֹנִים (indefinite plural)


אוגנדה

烏干達（國家名，位於非洲）


אוזבקיסטן

烏茲別克斯坦（國家名，位於中亞）


אורוגוואי

烏拉圭（國家名，位於南美洲）


פרי

詞根
 פ־ר־ה
源自原始閃米特語 *piry-。與吉茲語 ፍሬ (fəre)、烏加里特語 𐎔𐎗 (pr /pirû/)同源。

pri (romanization)
פֵּרוֹת (indefinite plural)
פְּרִי־
פֵּרוֹת־


במדבר

bamidbár (romanization)
b'midbár (romanization)


איב

詞根
 א־י־ב
對比烏加里特語 𐎛𐎁 (ỉb, “敵人”)。

אֵיבָה

eyvá, “仇恨，敵意”

אָהַב

aháv, “愛（人）”


איב

詞根
 א־י־ב
對比烏加里特語 𐎛𐎁 (ỉb, “敵人”)。

אוֹיֵב (oyév, “敵人”)單字 之短寫法


בלוט

balút (romanization)
בַּלּוּטִים (indefinite plural)
בַּלּוּט־
בַּלּוּטֵי־


אסטנה

阿斯塔納（首都名，位於哈薩克斯坦）


ויקרא

詞根
 ק־ר־א
來自該書的第一個詞，字面意思為“而他呼叫/呼喚”。


ויקרא

詞根
 ק־ר־א
來自該書的第一個詞，字面意思為“而他呼叫/呼喚”。

קָרָא (kará) 的第三人稱陽性單數vav-連續過去未完成時（因此過去時）。

וַתֵּלֶד בֵּן וַיִּקְרָא אֶת שְׁמוֹ גֵּרְשֹׁם
vatéled ben vayikrá et sh'mo gershóm
她（西坡拉）生了一個兒子，他（摩西）給他起名叫革舜

וַיִּקְרָא אֶל מֹשֶׁה וַיְדַבֵּר יהוה אֵלָיו
vayikrá el moshé vaydabér YHVH eláv
耶和華從會幕中呼叫摩西，對他說


בראשית

可能來自摩西五經的開頭：בְּ־ (b'-, “在”) + רֵאשִׁית (reishít, “起始”)，字面意思為「在開端」。

[baʀ̟eːʔˈʃiːθ]


אקוודור

厄瓜多爾，厄瓜多（國家名，位於南美洲）


אקודור

אקוודור (“厄瓜多爾，厄瓜多（國家名，位於南美洲）”)單字 之短寫法


בואנוס איירס

布宜諾斯艾利斯（首都名，位於阿根廷）


בוריאטיה

布里亞特（自治共和國名，位於俄羅斯）


בגדד

בַּגְדַּאדּ (“巴格達（首都名，位於伊拉克）”)單字 之短寫法


בורקינה פאסו

布基納法索，布吉納法索（國家名，位於非洲）


ביירות

貝魯特（首都名，位於黎巴嫩）


גואטמלה

危地馬拉，瓜地馬拉（國家名，位於中美洲）


גינאה

幾內亞（國家名，位於西非）


גנט

根特（城市名，位於比利時）


דבדבן

דובדבן (“櫻桃”)單字 之短寫法。


האיטי

海地（國家名，位於加勒比海）


האוקינוס האטלנטי

האוקיינוס האטלנטי單字 之短寫法


הים האגאי

愛琴海（海名，位於希臘與土耳其之間）


גרנדה

格林納達，格瑞那達（國家名，位於加勒比海）

格拉納達（省名，位於西班牙安達盧西亞）

格拉納達（城市名，位於西班牙安達盧西亞格拉納達）


האוקיינוס האטלנטי

源自 אוקיינוס (“洋”) + אטלנטי (“亞特拉斯的；大西洋的”)；借自英語 Atlantic或其他西方語言。


ז'נבה

日內瓦（城市名，位於瑞士）


ונצואלה

委內瑞拉（國家名，位於南美洲）


וולגה

伏爾加河（河名，位於俄羅斯）


ורשה

וורשה單字 之短寫法


חברובסק

哈巴羅夫斯克，伯力（首府名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）


זמביה

贊比亞，尚比亞（國家名，位於非洲）


זימבבואה

津巴布韋，辛巴威（國家名，位於非洲）


טפה

טיפה單字 之短寫法。


עתון

עיתון單字 之短寫法。


טלה

源自原始西閃米特語 *ṭalay-。

talé (romanization)
טְלָאִים (indefinite plural)


טלה

源自原始西閃米特語 *ṭalay-。


יקוטסק

雅庫茨克（首府名，位於俄羅斯薩哈共和國）


ליבריה

利比里亞，賴比瑞亞（國家名，位於西非）


לנה

勒拿河（河名，位於俄羅斯）


סנגל

塞內加爾（國家名，位於西非）


מאלי

馬里，馬利（國家名，位於西非）


מוזמביק

莫桑比克，莫三比克（國家名，位於非洲）


מדגסקר

馬達加斯加（國家及島名，位於非洲）


כתנה

כותנה單字 之短寫法


מלאווי

馬拉維，馬拉威（國家名，位於非洲）


נחשת

נחושת單字 之短寫法


מקבילית

詞根
 ק־ב־ל
源自 מקביל (makbíl) + ־ית。


סודאן

סוּדָן的另一種寫法


נמיביה

納米比亞（國家名，位於非洲）


סודן

蘇丹（國家名，位於非洲）


סומליה

索馬里，索馬利亞（國家名，位於東非）


חד איבר

仿譯自英語 monomial，可分析為　חַד־ (khad-, “單…”) + אֵיבָר (“對象”)。


ניקרגואה

尼加拉瓜（國家名，位於中美洲）


ניז'ר

尼日爾，尼日（國家名，位於西非）

尼日爾河，尼日河（河名，位於西非）


כפל

詞根
 כ־פ־ל
源自詞根 כ־פ־ל (k-p-l)。


כפל

詞根
 כ־פ־ל
源自詞根 כ־פ־ל (k-p-l)。

kafál (romanization)
כָּפוּל
נִכְפַּל (passive)


סידני

悉尼，雪梨（首府名，位於澳大利亞新南威爾士）


ספריה

sifriyá (romanization)
סִפְרִיּוֹת (indefinite plural)

ספרייה單字 之短寫法


הסביר

האמת שגם לי היה קשה ומסובך להסביר, איך מצד אחד באתר של אחת ההפגנות מישהו כתב "מוות לשוטרים, מוות לערבים" (לא ברור אם פעילים אתיופים כתבו את הכתובת, או כהניסטים שלא היו קשורים למחאה), ומצד שני מפגינים קראו ססמאות למען שחרור פלסטין ו"אללהו אכבר".

事實上，我解釋起來既困難又複雜。一方面，在其中一次示威活動的現場，有人寫下了「警察之死，阿拉伯人之死」（目前尚不清楚題詞是衣索比亞激進分子還是與抗議無關的卡漢主義者所寫），並且， 另一方面，示威者高喊解放巴勒斯坦和「真主至大」的口號。

2019 July 11, Samah Salaime, “העמדה הכי חזקה שלי כפלסטינית היא הזדהות עם העדה האתיופית”, 出自 Local Call:


מאכל

ma'akhál (romanization)
מַאֲכָלִים (indefinite plural)
מַאֲכָלוֹת (indefinite plural)
מַאֲכַל־
מַאַכְלֵי־
מַאַכְלוֹת־

食物、膳食、菜餚（特定類型的食物）

אַתָּה קַח־לְךָ מִכָּל־מַֽאֲכָל אֲשֶׁר יֵֽאָכֵל וְאָסַפְתָּ אֵלֶיךָ וְהָיָה לְךָ וְלָהֶם לְאָכְלָֽה׃

也把吃過的各種食物帶走，並儲存起來。這將作為你和他們的食物。

וּבַסַּל הָֽעֶלְיֹון מִכֹּל מַאֲכַל פַּרְעֹה מַעֲשֵׂה אֹפֶה […]

在最上層的籃子裡有為法老烤的各種食物， […]


אוי

אוֹי לָנוּ מִי יַצִּילֵנוּ מִיַּד הָאֱלֹהִים הָאַדִּירִים הָאֵלֶּה אֵלֶּה הֵם הָאֱלֹהִים הַמַּכִּים אֶת-מִצְרַיִם בְּכָל-מַכָּה בַּמִּדְבָּר

我們有禍了！誰能救我們脫離這些大能之神的手？這些是在曠野用所有瘟疫打擊埃及人的神。

oy lánu mi yatzilénu miyyád haelohím haaddirím haélle élle hem haelohím hamakkím et-mitzráyim bəchól makká bamidbár

אָמַר רַבִּי יְהוֹשֻׁעַ בֶּן לֵוִי, בְּכָל יוֹם וָיוֹם בַּת קוֹל יוֹצֵאת מֵהַר חוֹרֵב וּמַכְרֶזֶת וְאוֹמֶרֶת, אוֹי לָהֶם לַבְּרִיּוֹת מֵעֶלְבּוֹנָהּ שֶׁל תּוֹרָה.

拉比 Yehoshua ben Levi 說，每一天都有天上的聲音從何烈山發出並宣告，侮辱妥拉的造物有禍了！


פוארטו ריקו

波多黎各（島名，位於加勒比海）


מאיר

הֵאִיר (he'ir, “點亮”) 的陽性單數現在時分詞和現在時


מאיר

男性人名，等價於英語Meir 和 Meyer


פסקוב

普斯科夫（首府名，位於俄羅斯普斯科夫）


עקבה

亞喀巴（城市名，位於約旦）


ממשלה

詞根
 מ־שׁ־ל
源自 מָשַׁל (mashál, “統治”)。對照阿拉伯語 مُمَثِّل (mumaṯṯil, “代表”)。

memshalá (romanization)
מֶמְשָׁלוֹת (indefinite plural)
מֶמְשֶׁלֶת־

וַיַּעַשׂ אֱלֹהִים אֶת שְׁנֵי הַמְּאֹרֹת הַגְּדֹלִים אֶת הַמָּאוֹר הַגָּדֹל לְמֶמְשֶׁלֶת הַיּוֹם וְאֶת הַמָּאוֹר הַקָּטֹן לְמֶמְשֶׁלֶת הַלַּיְלָה וְאֵת הַכּוֹכָבִים:

（請為本使用例添加中文翻譯）


צ'אד

乍得，查德（國家名，位於非洲）


צפור

ציפור單字 之短寫法


קזחסטן

哈薩克斯坦，哈薩克（國家名，位於中亞）


רואנדה

盧旺達，盧安達（國家名，位於非洲）


חרבן

חורבן單字 之短寫法


תרנגלת

תרנגולת單字 之短寫法


תוניסיה

突尼斯，突尼西亞（國家名，位於北非）


קרקוב

克拉科夫（城市名，位於波蘭）


קרואטיה

克羅埃西亞，克羅地亞（國家名，位於東南歐巴爾幹半島）


אללה

借自猶太阿拉伯語 אללה (allāh)，源自阿拉伯語 اللّٰه (allāh)。


מציצה

詞根
 מ־צ־ץ
動詞 מָצַץ (“吸”) 的動作名詞。

m'tsitsá (romanization)
מְצִיצוֹת (indefinite plural)


אינדונזיה

印度尼西亞，印尼（國家名，位於東南亞）


עוני

'óni / 'oní (romanization)
עוני \ עֹנִי \\ עֳנִי־

וַתַּהַר לֵאָה וַתֵּלֶד בֵּן וַתִּקְרָא שְׁמוֹ רְאוּבֵן כִּי אָמְרָה כִּי־רָאָה יְהוָה בְּעָנְיִי כִּי עַתָּה יֶאֱהָבַנִי אִישִׁי׃

利亞懷孕生子，就給他起名叫流便，因而說，耶和華看見我的苦情，如今我的丈夫必愛我。

vatáhar le'á vatéled bén vatikrá sh'mó r'uvén kí 'am'rá ki-ra'á YHVH b'onyí kí 'atá ye'ehaváni 'ishí.

רָאֹה רָאִיתִי אֶת עֳנִי עַמִּי אֲשֶׁר בְּמִצְרָיִם

我的百姓在埃及所受的困苦，我實在看見了

ra'ó ra'íti 'et 'oní 'amí 'ashér b'mitsráyim


עני

詞根
 ע־נ־ה
對照亞拉姆語 עַנְיָא (ʿanyā)。

'aní (romanization)
עֲנִיָּה (feminine)
עֲנִיִּים (masculine plural)
עֲנִיּוֹת (feminine plural)


עני

詞根
 ע־נ־ה
對照亞拉姆語 עַנְיָא (ʿanyā)。

'aní (romanization)
עֲנִיִּים (indefinite plural)


עני

詞根
 ע־נ־ה
對照亞拉姆語 עַנְיָא (ʿanyā)。

עָנָה 的第二人稱陰性單數命令式


עני

詞根
 ע־נ־ה
對照亞拉姆語 עַנְיָא (ʿanyā)。


חגב

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


דוברה

dovra (romanization)
דּוֹבְרוֹת (indefinite plural)
דּוֹבְרַת־

עֲבָדַי יֹרִדוּ מִן־הַלְּבָנֹון יָמָּה וַאֲנִי אֲשִׂימֵם דֹּבְרֹות בַּיָּם עַֽד־הַמָּקֹום אֲשֶׁר־תִּשְׁלַח אֵלַי
我的僕人必將這木料從利巴嫩運到海裡，紮成筏子，浮海運到你所指定我的地方

列王紀上5:9：（聖經和合本譯本）


ארובה

詞根
 א־ר־ב
對照烏加里特語 𐎀𐎗𐎁𐎚 (ảrbt, “天窗，窗戶”)。

'arubá (romanization)
ארובות \ אֲרֻבּוֹת (indefinite plural)


ארבה

繼承自原始閃米特語 *ʾirbay- (“蝗蟲”)。


ארבה

arbá (romanization)
אֲרָבּוֹת (indefinite plural)
אַרְבַּת־
אַרְבּוֹת־


ארבה

ארובה (ʾarubā́)單字 之短寫法


לוקסמבורג

盧森堡（國家名，位於歐洲）


סחלב

sakhláv (romanization)
סַחְלָבִים (indefinite plural)


גאומטריה

現代詞彙，最终源自古希臘語 γεωμετρία (geōmetría)。


מהנדס

詞根
 ה־נ־ד־ס
源自詞根 ה־נ־ד־ס，源自הַנְדָּסָה (handasá, “工程學”)。
可能借自阿拉伯語 مهندس。

m'handés (romanization)
מְהַנְדְּסִים (indefinite plural)
מְהַנְדֵּס־
מְהַנְדְּסֵי־
מְהַנְדֶּסֶת (feminine)


הנדסה

借自阿拉伯語 هَنْدَسَة (handasa)，與現代波斯語 اندازه (andâze, “測量”)有一相同的伊朗語族來源。

handasá (romanization)
הנדסות (indefinite plural)
הנדסת־

הנדסאי

handasái, “工科畢業生”

הנדסי

handasí, “工程學的”


פינלנד

借自英語 Finland 及其他同源語言的詞彙。

芬蘭（國家名，位於北歐）。


ברלין

柏林（首都及最大城市名，位於德國）


פריז

巴黎（首都名，位於法國）


שנת אור

仿譯自德語 Lichtjahr (“光年”)及其同源詞。

sh'nát ór (romanization)
שְׁנַוֹת אוֹר (indefinite plural)


שנת

שנה 的單數結構態形式

שינה 的單數結構態形式


זריז

zaríz (romanization)
זְרִיזָה (feminine)
זְרִיזִים (masculine plural)
זְרִיזוֹת (feminine plural)


איטי

ití (romanization)
אִיטִּית (feminine)
איטיים \ אִטִּיִים (masculine plural)
איטיות \ אִטִּיוֹת (feminine plural)


מהיר

mahír (romanization)
מְהִירָה (feminine)
מְהִירִים (masculine plural)
מְהִירוֹת (feminine plural)


מהירות האור

詞根
 מ־ה־ר
 א־ו־ר
仿譯自英語 speed of light。


מהירות

詞根
 מ־ה־ר
源自 מָהִיר (mahír, “快速的”) + ־וּת (-út)。

m'hirút (romanization)
מהירויות \ מְהִירֻיּוֹת (indefinite plural)
מְהִירוּת־
מהירויות \ מְהִירֻיּוֹת־

במהירות של 100 קמ״ש

以每小時100km的速度

(מְהִירוּת־, m'hirút-) מְהִירוּת 的單數結構態變形。


מהירות

מָהִיר (mahír) 的陰性複數不定形式。


שפכה

שופכה單字 之短寫法。


המתת חסד

詞根
 מ־ו־ת
 ח־ס־ד
源自 הֲמָתַת (hamatát, “將……推向死亡”) + חֶסֶד (khésed, “恩典、慈善、怜悯”)。


אשך

éshekh (romanization)
אשכיים \ אֶשְׁכַּיִם
אֲשָׁכִים (indefinite plural)

אוֹ גִבֵּן אוֹ דַק אוֹ תְּבַלֻּל בְּעֵינוֹ אוֹ גָרָב אוֹ יַלֶּפֶת אוֹ מְרוֹחַ אָשֶׁךְ:
駝背的、矮矬的、眼睛有毛病的、長癬的、長疥的，或是損壞腎子的，都不可近前來。


צ׳ק

chek (romanization)
צ׳קים (indefinite plural)


גרעיני

源自 גרעין (gar'ín, “核，核心，核子”) + ־י (-í, 形容詞後綴)。

gar'iní (romanization)
גַּרְעִינִית (feminine)


גרעיני

גַּרְעִין 的複數結構態

גרעיני חומוס עשירים בחלבונים, בסיבים, בסידן ובברזל.
鷹嘴豆的種子富含蛋白質、纖維、鈣和鐵。

2004, אוכל טוב לילדים, translation of, 2001, Penny Stanway, Good Food for Kids, ISBN 9655171841, page 138 http://google.com/books?id=a-H5VC9ShwYC&pg=PA138:


פוסה

借自英語 fossa，最终源自馬拉加斯語 fosa。


זה סינית בשבילי

字面意思是「這對我來說就是中文」。


סיני

源自 סין (Sīn, “中國”) + ־י (所有格後綴)。


סיני

源自 סין (Sīn, “中國”) + ־י (所有格後綴)。

síni (romanization)
סִינִית (feminine)
סִינִים (masculine plural)
סִינִיִּים (masculine plural)
סִינִיּוֹת (feminine plural)


עשרת הדיברות

字面意思是「十句話，十句言論」。


גאופוליטיקה

仿照英語 geopolitics及相關的歐洲語言所造：גֵּאוֹ־ (geo-) + פּוֹלִיטִיקָה (polítika, “政治”)。

geopolítika (romanization)
גֵּאוֹפּוֹלִיטִיקוֹת (indefinite plural)
גֵּאוֹפּוֹלִיטִיקַת־


פוליטי

politi (romanization)
פּוֹלִיטִית (feminine)
פּוֹלִיטִים (masculine plural)
פּוֹלִיטִיִּים (masculine plural)
פּוֹלִיטִיּוֹת (feminine plural)


פוליטיקאי

politiqáy (romanization)
פוליטיקאים (indefinite plural)


פוליטיקה

polítika (romanization)
פּוֹלִיטִיקוֹת (indefinite plural)
פּוֹלִיטִיקַת־
פּוֹלִיטִיקוֹת־


כדורסלן

源自כַּדּוּרְסַל (kadursál) + ־ן (-án)。

kadursalán (romanization)
כַּדּוּרְסַלָּנִים (indefinite plural)
כַּדּוּרְסַלָּנִית (feminine)


סל

詞根
 ס־ל־ל
對照阿拉伯語 سلة (salla, “籃子”)。

sal (romanization)
סַלִּים (indefinite plural)

וְהִנֵּה שְׁלֹשָׁה סַלֵּי חֹרִי עַל־רֹאשִׁי
我在夢中見我頭上頂著三筐白餅


כדורסל

仿譯自英語 basketball，源自כַּדּוּר (kadúr, “球”) + סַל (sal, “籃子”)。


מתנה

源自動詞 נתן (“給”)。

mataná (romanization)
מַתָּנוֹת (indefinite plural)
מַתְּנַת־
מַתְּנוֹת־


שי

shay (romanization)
שַׁיִּים (indefinite plural)


דורון

（密釋納希伯來語） 借自古希臘語 δῶρον (dôron, “禮物；手的寬度”)

dorón (romanization)
דּוֹרוֹנוֹת / דּוֹרוֹנִים (indefinite plural)
דּוֹרוֹנֵי־


דורון

，Doron，源自古希臘語的男性或女性人名


ארוך

詞根
 א־ר־ך
對比亞拉姆語 אריכא (`Ariḥa, “長的”)。

'arókh (romanization)
ארוכה \ אֲרֻכָּה (feminine)
ארוכים \ אֲרֻכִּים (masculine plural)
ארוכות \ אֲרֻכּוֹת (feminine plural)

使用結構態，與名詞搭配使用。

אישה ארוכת שיער

אספרג ארוך־עלים

刺天门冬 (字面意思是「長葉蘆筍」)


קצר

對照阿拉伯語 قَصِير (qaṣīr, “短的”)。
 詞根
 ק־צ־ר

katsár (romanization)
קְצָרָה (feminine)
קְצָרִים (masculine plural)
קְצָרוֹת (feminine plural)

שיער קצר

זמן קצר


קצר

對照阿拉伯語 قَصِير (qaṣīr, “短的”)。
 詞根
 ק־צ־ר


קצר

對照阿拉伯語 قَصِير (qaṣīr, “短的”)。
 詞根
 ק־צ־ר

הַזֹּרְעִים בְּדִמְעָה בְּרִנָּה יִקְצֹרוּ׃
hazor'ím b'dim'á b'riná yiktsóru.
hazzōrəʿīm bəḏimʿā bərinnā yiqṣṓrū.
流淚撒種的，必歡呼收割。


קצר

對照阿拉伯語 قَصِير (qaṣīr, “短的”)。
 詞根
 ק־צ־ר


קצר

對照阿拉伯語 قَصِير (qaṣīr, “短的”)。
 詞根
 ק־צ־ר


קצר

對照阿拉伯語 قَصِير (qaṣīr, “短的”)。
 詞根
 ק־צ־ר


אמהרית

אַמְהָרִי (amhári) 的陰性單數不定形式。


חלמון

khelmón (romanization)
חֶלְמוֹנִים (indefinite plural)


חלבון

khelbón (romanization)
חֶלְבּוֹנִים (indefinite plural)


מחמד

makhmád (romanization)
מַחְמַדִּים (indefinite plural)
מַחְמַד־
מַחְמַדֵּי־

[…] כָּל־מַחְמַד עֵינֶיךָ יָשִׂימוּ בְיָדָם וְלָקָחוּ׃
 […] kol-makhmád einékha yasímu b'yadám v'lakákhu.
將你眼中一切所喜愛的，都拿了去。

[…] וְכָל־כְּלֵי מַחֲמַדֶּיהָ […]
 […] v'khól-k'léi makhamadéha […]
毀壞了城裡寶貴的器皿。

חִכּוֹ מַמְתַקִּים וְכֻלּוֹ מַחֲמַדִּים זֶה דוֹדִי וְזֶה רֵעִי בְּנוֹת יְרוּשָׁלִַם׃
khikó mamtakím v'khuló makhamadím ze dodí v'zé re'í b'nót y'rushaláim.
他的口極其甘甜；他全然可愛。耶路撒冷的眾女子阿，這是我的良人，這是我的朋友。

בֵּית קָדְשֵׁנוּ וְתִפְאַרְתֵּנוּ אֲשֶׁר הִלְלוּךָ אֲבֹתֵינוּ הָיָה לִשְׂרֵפַת אֵשׁ וְכָל־מַחֲמַדֵּינוּ הָיָה לְחָרְבָּה׃
beit kodshéinu v'tif'artéinu ashér hil'lúkha avotéinu hayá lis'refát eish v'khol-makhamadéinu hayá l'khorbá.
我們聖潔華美的殿，就是我們列祖讚美你的所在，被火焚燒；我們所羨慕的美地，盡都荒廢。


מחמד

מוחמד單字 之短寫法


מוחמד

借自阿拉伯語 مُحَمَّد (muḥammad)。與מחמד (makhmád)直接同源。

源自阿拉伯語的男性人名，等價於英語Muhammad


קיוסק

kiósk (romanization)
קִיּוׄסְקִים (indefinite plural)


ונציה

威尼斯（城市名，位於意大利）


לועזית

詞根
 ל־ע־ז
源自לוֹעֵז (lo'éz, “非希伯來的”) + ־ית。


לועז

詞根
 ל־ע־ז
לָעַז (la'áz, “說話令人難以理解”)的主動分詞。


לעז

詞根
 ל־ע־ז
可能與阿拉伯語 لُغْز (luḡz, “謎”)、لَغَّزَ (laḡḡaza, “說話帶謎語”)同源。有時會被錯誤地分析為לָשׁוֹן עַם זָר (“外國語言”)的首字母縮略詞。

希伯來語以外（尤其指羅曼語族）的語言


יעקב

源自עקב (“腳跟”)。

男性人名，等價於英語Jacob


יעקב

源自עקב (“腳跟”)。

יעקוב單字 之短寫法


יעקוב

עָקַב (ʿaqáv, “跟隨”) 的第三人稱陽性單數將來時（前綴變位）


רומי

源自רומא (Róma, “羅馬”) + ־י (-i, 形容詞後綴)


כוורת

kavéret (romanization)
כוורות \ כַּוָּרוֹת (indefinite plural)
כוורות \ כַּוְּרוֹת־


רומא

最终源自拉丁語 Roma。《塔木德》中即有使用，延續至今天。

羅馬（首都名，位於意大利）


כורת

כוורת單字 之短寫法


קונט

קוונט單字 之短寫法


קוונט

k'vant (romanization)
קוונטים \ קְוַנְטִים (indefinite plural)

מכניקת הקוונטים \ מֶכָנִיקַת הַקְּוַנְטִים


יהדות

יהודי (“猶太的；猶太人”) + ־ות


גירונה

זִ׳ירוֹנָה的另一種寫法


קטלוניה

加泰羅尼亞，加泰隆尼亞（自治區名，位於西班牙）


ז׳ירונה

借自加泰羅尼亞語 Girona。

赫羅納，吉羅納（城市名，位於西班牙加泰羅尼亞）


ברצלונה

借自加泰羅尼亞語 Barcelona。

巴塞隆納（首府名，位於西班牙加泰羅尼亞）


עכו

阿卡（城市名，位於以色列北部）


אמבולנס

ámbulans (romanization)
אַמְבּוּלַנְסִים (indefinite plural)


בלון

最终源自法語 ballon。


בורגני

בורגנים ופרולטרים

資產階級和無產階級（共產黨宣言的第一章）


ארכיטקטורה

源自法語 architecture 及其在歐洲語言中的同源詞，最终源自拉丁語 architectūra；對比英語 architecture。


אדריכלות

源自אַדְרִיכָל (adrikhál, “建築師”) + ־וּת (út)。


דיסקוטק

diskoték (romanization)
דִּיסְקוֹטֶקִים (indefinite plural)


תצליל

tatzlíl (romanization)
תַּצְלִילִים (indefinite plural)

למדתי את כל התצילים שבסולם הזה.

我学会了那个音阶的所有和弦。


דמוקרטי

demokráti (romanization)
דֵּמוֹקְרָטִית (feminine)


דמקה

借自俄語 да́мка (dámka, “跳棋中的王”)，可能經由意第緒語 דאַמקע (damke)傳入。語義上毫無疑問受到德語 Dame (“跳棋”) 及其在大部分歐洲語言中名稱的影響，最終源自法語 jeu de dames。


אוד מוצל מאש

源自撒迦利亞書3:2：，和合本譯作“這不是從火中抽出來的一根柴麼”。

(尤指大屠殺的) 倖存者


לימוזינה

limozína (romanization)
לִימוֹזִינוֹת (indefinite plural)


אקורד

最终源自法語 accord。

akord (romanization)
אָקוֹרְדִים (indefinite plural)


ז׳רגון

借自意第緒語 זשאַרגאָן (zhargon)，借自俄語 жаргон (žargon)，源自法語 jargon。


מיליונר

最终源自法語 millionaire。與俄語 миллионер (millioner)、德語 Millionär、波蘭語 milioner、英語 millionaire 同源。

milyoner (romanization)
מִילְיוֹנֶרִית (feminine)


לקטוז

最终源自法語 lactose，由法國化學家馬塞蘭·貝特洛所造，源自 lac (“乳，奶”) + -ose (“糖”)（派生自 sucrose）。


נפוטיזם

最终源自法語 népotisme，源自意大利語 nepotismo，源自拉丁語 nepōs (“姪子”)，指的是中世紀和文藝復興時期，教皇常任命其親戚（尤其是姪子）作樞機。


דוש

最终源自法語 douche。
同源詞包括俄語 душ (duš)、德語 Dusche 等。


דיפלומטיה

可能借自俄語 дипломатия (diplomatija)，源自法語 diplomatie。
參見德語 Diplomatie。


בירוקרטיה

最终源自法語 bureaucratie。
對照俄語 бюрократия (bjurokratija)、匈牙利語 bürokrácia、德語 Bürokratie。


דיפלומט

最终源自法語 diplomate 及其在其他歐洲語言中的同源詞，比如德語 Diplomat、俄語 дипломат (diplomat)、英語 diplomat。

diplomát (romanization)
דיפלומטים (indefinite plural)


דיקטטורה

diqt'at'ura (romanization)
דִּיקְטָטוּרוֹת (indefinite plural)

הרפובליקה השנייה לא תסתיר עוד דבר בחצרה האחורית ולא תנסה עוד לשים על ראשה כתרים לא לה. היא תיראה כפי שהיא באמת. ברפובליקה הראשונה התערבבו מציאות ותעתוע. דמוקרטיה יחידה במזרח התיכון, קודם עם ממשל צבאי ואחר כך עם דיקטטורה צבאית; יקירת העולם החופשי, אבל עם הקולוניאליזם האחרון בתבל; חברת כבוד במשפחת העמים, המפירה כמעט כל חוק במשפט הבינלאומי; לא מספחת את שטחי הכיבוש כדי ליצור מצג שווא של ארעיות; מתהדרת בשלטון החוק ובבית המשפט העליון, אבל עם מערכת חוקים נפרדת, על פי לאום; יהודית ודמוקרטית, אבל עם סתירה מובנית, בלתי ניתנת לגישור.

第二共和國不會再在後院藏著掖著什麼，也不會再給自己加冕。她將以真實的面貌示人。第一共和國是一個虛實交織的時期。作為孤零零矗立在中東的民主國家，首先是軍政府統治，之後又是軍事獨裁；身為自由世界的寵兒，卻又是世界上最後一個殖民主義國家；國際大家庭中的光榮成員，但又幾乎違反所有國際法；不吞併佔領的領土，以製造短暫的假象；誇耀自己的法治和最高法院，卻又根據國籍而有一套單獨的法律體系；以猶太教和民主主義為本，但內部又有著不可調和的矛盾。

2019 April 11, Gideon Levi, “המדינה שבדרך [在路上的國家]”, 出自 Ha'aretz:


מחסן

對照阿拉伯語 مخزن。

makhsán (romanization)
מַחְסָנִים (indefinite plural)
מַחְסַן־
מחסני־


נאיבי

源自英語 naive 及其同源詞（源自法語 naïve）+ 後綴־י (-i)。


מרתון

借自法語 marathon（並受其同源詞的影響），1894年由語言學家米歇爾·布雷亞爾為第一屆現代奧林匹克運動員所造，源自古希臘語 Μαραθών (Marathṓn)，雅典東北面一城鎮名。相傳古希臘時代的雅典士兵菲迪皮德斯為傳達馬拉松戰役的戰況，從馬拉松跑到了雅典，現代馬拉松的全程長度即與當時菲迪皮德斯跑過的距離相當。

máraton (romanization)
מָרָתוֹנִים (indefinite plural)
מָרָתוֹנֵי־


תורן

tóren (romanization)
תְּרָנִים (indefinite plural)


טקסט

借自法語 texte (“文本”)，源自中世紀拉丁語 textus (“經文；文本，論文”)，源自拉丁語 textus (“作品的風格或結構”)，texō (“編織”) 的完成被動分詞。


מיליארדר

最终源自法語 milliardaire。同源詞包括俄語 миллиардер (milliarder)、德語 Milliardär、波蘭語 miliarder。

milyarder (romanization)
מִילְיַארְדֶּרִית (feminine)

המיליארדר היהודי-אמריקני לא חסך במאמצים כדי להביע את תמיכתו בנתניהו, גם בעיתון שבבעלותו וגם בהתבטאויות ציבוריות נוספות, אולם תיק 2000, שבמרכזו השיחות בין נתניהו לנוני מוזס, גרם לקרע עמוק בין הצדדים.

这位犹太裔美国亿万富翁在自己拥有的报纸和其他公开声明中不遗余力地表达了对内塔尼亚胡的支持，但围绕内塔尼亚胡和诺尼·摩西会谈的“2000号案件”却给两党之间造成了巨大裂痕。

2019 September 8, Aviad Glickman, “עדות שלדון אדלסון: "שרה משוגעת לגמרי, כפייתית למראה שלה"”, 出自 Channel 13 News:


תאומים

תאום (te'óm) 的複數不定變形。


תאום

詞根
 ת־א־ם
與阿卡德語 𒊕𒌋𒌋 (tu'amu)、亞拉姆語 תְּיוֹמָא (təyōmā)、古典敘利亞語 ܬܐܡܐ (t(əʾ)āmā)、阿拉伯語 تَوْأَم (tawʔam)有關。

te'óm (romanization)
תְּאוֹמִים (indefinite plural)
תְּאוֹם־
תְּאוֹמֵי־
תְּאוֹמָה (feminine)


אוד

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

ud (romanization)
אוּדִים (indefinite plural)
אוּדֵי־

一根燃燒著的木頭；火把；餘燼

הֲלֹוא זֶה אוּד מֻצָּל מֵאֵשׁ׃
這不是從火中抽出來的一根柴麼。


אוד

奧德河（河名，位於法國）


אדריכל

借自亞拉姆語 ארדיכלא，源自阿卡德語 𒀵𒂍𒃲 (arad ēkalli, “宮殿的奴隸”)。同源詞包括古典敘利亞語 ܐܪܕܝܟܠܐ (ʾardēḵlāʾ)。

adrikhál (romanization)
אדריכלים (indefinite plural)


גדי

同源詞包括阿卡德語 𒂵𒁕𒅀 (gadû)、阿拉伯語 جَدْي (jady)、亞拉姆語 גַּדְיָא (gaḏyā)。

gdí (romanization)
גְּדָיִים (indefinite plural)
גְּדִיָּה (feminine)
גֶּדִי

犢；幼年牛科動物（一般指山羊的羊羔）

לֹא־תְבַשֵּׁל גְּדִי בַּחֲלֵב אִמּוֹ׃
lo-t'vashél gdí bakhalév 'imó.
lō-ṯəḇaššēl gəḏī baḥălēḇ ʾimmō.
不可用山羊羔母的奶煮山羊羔。

וְגָר זְאֵב עִם־כֶּבֶשׂ וְנָמֵר עִם־גְּדִי יִרְבָּץ וְעֵגֶל וּכְפִיר וּמְרִיא יַחְדָּו וְנַעַר קָטֹן נֹהֵג בָּם׃
v'gár z'év 'im-kéves v'namér 'im-gdí yirbáts v'égel ukh'fír um'rí yakhdáv v'ná'ar katón nohég bám.
wəḡār zəʾēḇ ʿim-kéḇeś wənāmēr ʿim-gəḏī yirbāṣ wəʿḗḡel ūḵəp̄īr ūmərī yaḥdāw wnáʿar qāṭōn nōhēḡ bām.
豺狼必與綿羊羔同居，豹子與山羊羔同臥；少壯獅子，與牛犢，並肥畜同群；小孩子要牽引他們。


גדי

גָּד (gad)男性人名的指小詞，Gadi，


דמוקרטיה

源自法語 démocratie，源自中世紀拉丁語 dēmocratia，源自古希臘語 δημοκρατία (dēmokratía)。

demokrátya (romanization)
דֵּמוֹקְרַטְיוֹת (indefinite plural)


תור

tór (romanization)
תּוֹרִים (indefinite plural)
תּוֹרֵי־

מתי תורי?

אתה הבא בתור.

יש לי תור לרופא מחר.

תור הזהב


תור

tor (romanization)
תּוֹרִים (indefinite plural)


שור

繼承自原始閃米特語 *ṯawr- (“公牛”)。同源詞包括阿拉伯語 ثَوْر (ṯawr)。

shor (romanization)
שוורים \ שְׁוָרִים (indefinite plural)

כִּי תִפְגַּע שׁוֹר אֹיִבְךָ אוֹ חֲמֹרוֹ תֹּעֶה הָשֵׁב תְּשִׁיבֶנּוּ לוֹ׃
ki tifgá' shor oyiv-khá o ḥamór-o to'eh hashev tshivennu lo
若遇見你仇敵的牛，或驢，失迷了路，總要牽回來交給他。

שׁוֹר שֶׁהָיָה רוֹדֵף אַחַר שׁוֹר אַחֵר, וְהֻזַּק, זֶה אוֹמֵר שׁוֹרְךָ הִזִּיק, וְזֶה אוֹמֵר לֹא כִי אֶלָּא בְסֶלַע לָקָה, הַמּוֹצִיא מֵחֲבֵרוֹ עָלָיו הָרְאָיָה.
Shor she-hayá rodéf aḥár shor aḥér, v-huzzáq, zeh omér shorkhá hizzíq, v-zeh omér lo khi élla v-séla' laqá, ha-motsí me-ḥaver-ó 'aláv ha-r'ayah.
一头牛追赶另一头牛而受伤，如果其中一头牛的主人说“你的牛伤了它”，另一头牛的主人说“不是这样，是它被石头击中了”，举证责任就落在索赔人身上。


מחסנית

詞根
 ח־ס־ן
由艾利澤·本-耶胡達在1903年造出，源自מַחְסָן (makhsán, “倉庫，存貯地”) + ־יִת (-it, 加在某些表示大件物品的陽性名詞後，組成表示小件物品的對應陰性名詞)，可能仿譯自法語 magasin，源自意大利語 magazzino (“倉庫”)，最终源自阿拉伯語 مَخَازِن 複 (maḵāzin)，مَخْزَن (maḵzan, “倉庫”)的複數，خَزَنَ (ḵazana, “貯存，堆放”)的地點名詞，源自詞根خ ز ن (ḵ-z-n)。與מָגָזִין來自同一原始閃米特語詞根。
計算機義項是因其與槍械都具有“後進先出”的屬性而來。

makhsanít (romanization)
מַחְסָנִיּוֹת (indefinite plural)
מַחְסָנִית־


טלגרף

借自法語 télégraphe（及其他歐洲語言中的借詞），該詞在法語中的組成為 télé- + -graphe。等價於טֶלֶ־ (tele) + גְרָף (graf)。

télegraf (romanization)
טֵלֶגְרָפִים (indefinite plural)
טֵלֶגְרַף־
טֵלֶגְרָפֵי־


טלגרף

源自詞根ט־ל־ג־ר־ף (T-l-g-r-p)，來自詞源1的名詞。因把ג־ר (g-r)當成第三個字母，所以視作四字母詞根。


סרטן

詞根
 ס־ר־ט־ן
對照阿拉伯語 سَرَطَان (saraṭān)、古典敘利亞語 ܣܲܪܛܵܢܵܐ (sarṭānā)。

sartán (romanization)
סַרְטָנִים (indefinite plural)
סַרְטַן־
סַרְטְנֵי־


האוקיינוס ההודי

源自 אוקיינוס (“洋”) + הודי (“印度的”)、仿譯自新拉丁語 Oceanus Indicus。


האוקיינוס השקט

源自 אוקיינוס (“洋”) + שקט (“平靜的，平和的”)，仿譯自英語 Pacific Ocean。


האוקיינוס הדרומי

源自 אוקיינוס (“洋”) + דרומי (“南”)，仿譯自英語 Southern Ocean。


אוקיינוס הקרח הצפוני

源自 אוקיינוס (“洋”) + קרח (“冰”) + צפוני (“北”)。

okyanós hakérakh hatsfoní (romanization)

zh-אוקיינוס_הקרח_הצפוני-he-name-IqgM~8ui


אורז

源自古希臘語 ὄρυζα (óruza)，源自一東伊朗語支語言。


אורז

詞根
 א־ר־ז
名詞源自動詞。

אָרַז

aráz, “打包，包裝”

אָרַז (aráz) 的陽性單數現在時分詞和現在時


אורז

詞根
 א־ר־ז
名詞源自動詞。

orez (romanization)
אוֹרְזִים (indefinite plural)
אוֹרֵזֵי־
אוֹרֶזֶת (feminine)


ארז

詞根
 א־ר־ז
此樹不是古代以色列和猶太地區的原生物種，所以可能是借自亞拉姆語 אַרְזָא / ܐܪܙܐ (ʾarzā, “雪松”)。

אורז單字 之短寫法。


ארז

קוֹל ה׳ שֹׁבֵר אֲרָזִים וַיְשַׁבֵּר ה׳ אֶת אַרְזֵי הַלְּבָנוֹן׃
Qol Adonái shovér arazím vayshabér Adonái et arzéi haL'vanon
耶和華的聲音震破香柏樹；耶和華震碎利巴嫩的香柏樹。

לְעוֹלָם יְהֵא אָדָם רַךְ כַּקָּנֶה וְאַל יְהֵא קָשֶׁה כָּאֶרֶז
L'olám y'héi adám rakh ka-qané v-al y'hei qashé ka-érez
人應該像蘆葦一樣柔軟，而不是像雪松一樣堅硬


הריח

אתה מריח את זה?


ריאיון

re'ayon (romanization)
ריאיונות \ רֵאָיוֹנוֹת (indefinite plural)

ראיון עבודה

הוא צופה בראיונות עם נטלי פורטמן ביוטיוב.

他在 YouTube 上觀看娜塔莉·波特曼的採訪。

hu tsofe bere'ayonot im Natali Portman beyutub.


כיכר

一種衡量重量及金錢的單位


ככר

כיכר單字 之短寫法。


ריבוע

ribú'a (romanization)
ריבועים \ רִבּוּעִים (indefinite plural)
ריבוע \ רִבּוּעַ־
ריבועי \ רִבּוּעֵי־


תעשיתי

תעשייתי單字 之短寫法


רבוע

ריבוע單字 之短寫法


ראיון

re'ayon (romanization)
רֵאָיוֹנוֹת (indefinite plural)

ריאיון單字 之短寫法


רחים

ריחיים單字 之短寫法


ריב

rív (romanization)
רִיבִים (indefinite plural)
רִיבֵי־

אֵיכָה אֶשָּׂא לְבַדִּי טׇרְחֲכֶם וּמַשַּׂאֲכֶם וְרִיבְכֶם
Eykhá esá lᵉvadí torḥᵃkhém u-masa'ᵃkhém v-rivkhém
但你們的麻煩，和管理你們的重任，並你們的爭訟，我獨自一人怎能擔當得起呢。

כִּי יִפָּלֵא מִמְּךָ דָבָר לַמִּשְׁפָּט בֵּין דָּם לְדָם בֵּין דִּין לְדִין וּבֵין נֶגַע לָנֶגַע דִּבְרֵי רִיבֹת בִּשְׁעָרֶיךָ וְקַמְתָּ וְעָלִיתָ אֶל הַמָּקוֹם אֲשֶׁר יִבְחַר יְהוָה אֱלֹהֶיךָ בּוֹ.
ki yippalé mimmᵉkhá davár lam-mishpát bein dam lᵉdam bein din lᵉdin u-vein néga la-néga divréi rivót bi-sh‘aréikha ve-qamtá ve-‘alíta el ham-maqóm ashér yivḥár Adonái Elohéikha bo.
你城中若起了爭訟的事，或因流血，或因爭競，或因毆打，是你難斷的案件，你就當起來，往耶和華你神所選擇的地方。


ריאה

對照阿拉伯語 رِئَة (riʔa)。

re'á (romanization)
ריאות \ רֵאוֹת (indefinite plural)
ריאת \ רֵאַת־

雙肺（集體作為一個器官）


רבית

ריבית單字 之短寫法


רייקיאוויק

雷克雅未克（首都名，位於冰島）


רכוז

ריכוז單字 之短寫法


רישיון

rishayon (romanization)
רישיונים (indefinite plural)


רהוט

rahút (romanization)
רְהוּטִָה (feminine)
רְהוּטִִים (masculine plural)
רְהוּטִוֹת (feminine plural)


רהוט

ריהוט單字 之短寫法


רמון

רימון單字 之短寫法


ריפא

ripé (romanization)
רופא \ רֻפָּא (passive)


דוקטור

最终源自拉丁語 doctor 及其他歐洲語言中的同源詞。


ריק

reik (romanization)
רֵיקָה (feminine)
רֵיקִים (masculine plural)
רֵיקוֹת (feminine plural)


רקוד

ריקוד單字 之短寫法


רשיון

רישיון單字 之短寫法


רקד

亞拉姆語 רקד的直接同源詞，與阿拉伯語 رَقَصَ (raqaṣa)有關。

הֶהָרִים רָקְדוּ כְאֵילִים גְּבָעוֹת כִּבְנֵי־צֹאן׃
he-harím raqdú kh-eilím; g'va'ót kivnéi-tson.
大山踴躍如公羊，小山跳舞如羊羔。


ריבה

詞根
 ר־ב־ב
由艾利澤·本-耶胡達造出。為希伯來語詞根רבב和阿拉伯語 مُرَبَّى (murabbā, “果醬”)、رُبّ (rubb, “果肉”)及رَوْب (rawb, “（凝固的）酸奶”)的結合。

ribá (romanization)
ריבות (indefinite plural)


ריקוד

riqúd (romanization)
ריקודים \ רִקּוּדִים (indefinite plural)
ריקודי \ רִקּוּדֵי־


שופטים

שׁוֹפֵט (shofét) 的複數不定變形。


רופא

rofé (romanization)
רוֹפְאִים (indefinite plural)
רוֹפֵא־
רוֹפְאֵי־
רוֹפְאָה (feminine)


ריכוז

詞根
 ר־כ־ז
源自詞根ר־כ־ז (r-k-z)。

rikúz (romanization)
ריכוזים (indefinite plural)
ריכוז \ רִכּוּז־

ריכוז (כימיה)在希伯來語維基百科上的資料。維基百科 ʰᵉ


שופט

詞根
 שׁ־פ־ט
對照烏加里特語 𐎘𐎔𐎉 (ṯpṭ)、布匿語 𐤔𐤐𐤈 (špṭ)。

shofét (romanization)
שׁוֹפְטִים \ שֹׁפְטִים (indefinite plural)
שׁוֹפֵט \ שֹׁפֵט־
שׁוֹפְטֵי \ שֹׁפְטֵי־


שקרן

詞根
 שׁ־ק־ר
源自שיקר \ שִׁקֵּר (shikér, “說謊”) + ־ָן (-án)。

shakrán (romanization)
שַׁקְרָנִים (indefinite plural)


ריח

詞根
 ר־י־ח
同源詞包括亞拉姆語 רֵיחָא (reikha)、阿拉伯語 رَائِحَة (rāʔiḥa)。

réakh (romanization)
רֵיחוֹת (indefinite plural)
רֵיחַ־
רֵיחוֹת־


רבה

rabá (romanization)
רַבּוֹת (indefinite plural)
רַבַּת־
רַב (masculine)

（部分較自由的猶太教派別中）女拉比


רבה

拉巴，約旦首都安曼的古名


שקרי

shikrí (romanization)
שִׁקְרִית (feminine)
שִׁקְרִים (masculine plural)
שִׁקְרִיִּים (masculine plural)
שִׁקְרִיּוֹת (feminine plural)


שקרי

שֶׁקֶר 的複數結構態變形


שקר

shéker (romanization)
שְׁקָרִים (indefinite plural)
שֶׁקֶר־
שִׁקְרֵי־
שָׁקֶר


רפא

詞根
 ר־פ־א
對照阿拉伯語 رَفَأَ (rafaʔa, “修理”)。


רפא

詞根
 ר־פ־א
對照阿拉伯語 رَفَأَ (rafaʔa, “修理”)。


רפא

詞根
 ר־פ־א
對照阿拉伯語 رَفَأَ (rafaʔa, “修理”)。


חביבי

借自阿拉伯語 حَبِيبِي (ḥabībī)；和希伯來語 חביב (khavív) 相關。


פרות

פְּרִי 的複數不定變形


פרות

פָּרָה 的複數不定變形

פָּרָה 的複數結構態變形


אוזבקית

源自俄語 узбек (uzbek)。


לוחם

lokhém (romanization)
לוֹחֶמֶת (feminine)


מלחמת אזרחים

milkhémet ezrakhím (romanization)
מלחמות אזרחים (indefinite plural)


פושע מלחמה

poshé'a milkhamá (romanization)
פּוֹשְׁעִי מִלְחָמָה (indefinite plural)


פשע מלחמה

pésha' milkhamá (romanization)
פִּשְׁעֵי מִלְחָמָה (indefinite plural)


צם

詞根
 צ־ו־ם
對照阿拉伯語 صَامَ (ṣāma)。


מלחמה

與阿拉伯語 ملحمة (malħama, “血腥戰鬥；戰爭”)同源。

milkhamá (romanization)
מִלְחָמוֹת (indefinite plural)
מִלְחֶמֶת־
מִלְחֲמוֹת־

לא ישא גוי אל גוי חרב ולא ילמדו עוד מלחמה
這國不舉刀攻擊那國，他們也不再學習戰事。

וכה ארכו ימי המלחמה בכל הארצות.

各地仍在繼續過著打仗的日子。

למלחמה ברצח נשים ואלימות מגדרית יש פתרונות, חלקם קיימים ומתוקצבים - אבל הכסף לא עובר ונשים ממשיכות למות: יהודיות, מהגרות, ובעיקר נשים ערביות.

針對謀殺婦女和性別暴力的戰鬥，已經有了一些解決辦法，其中一些方案已經出臺並列入預算當中，但資金尚未到位，婦女——猶太婦女、移民婦女（尤其是阿拉伯婦女）——仍在繼續死亡。

2019 April 9, Samah Salaime, “מי תהיה הנרצחת הבאה? הרולטה של 2019 התחילה להסתובב [誰會成為下一場謀殺案的受害者？2019年的輪盤賭開始轉動。]”, 出自 HaMakom HaKi Kham b'Geyhinom:


צען

詞根
 צ־ע־ן
與亞拉姆語 טְעַן (ṭəʿan)、阿拉伯語 ظَعَنَ (ẓaʕana)有關。


קובץ

kóvets (romanization)
קְבָצִים (indefinite plural)


קבץ

與阿拉伯語 قَبَضَ (qabaḍa)同源。


קבץ

與阿拉伯語 قَبَضَ (qabaḍa)同源。


צבוע

繼承自原始閃米特語 *ṣ́abuʕ- (“鬣狗”)。同源詞包括阿拉伯語 ضَبُع (ḍabuʕ)。

tsavúa (romanization)
צְבוּעִים (indefinite plural)
צְבוּעָה (feminine)


צבוע

tsavóa, ṣāḇốaʿ (romanization)
צְבוֹעִים (indefinite plural)


חווה

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)

khavá (romanization)
חַוּוֹת (indefinite plural)
חוות \ חַוַּת־
חַוּוֹת־


חווה

(此詞的語源缺失或不完整。請協助添加，或在茶室進行討論。)


חוה

傳統上認為來自חַי (kháy, “活著的”)。


חוה

傳統上認為來自חַי (kháy, “活著的”)。

חווה單字 之短寫法。


חוה

傳統上認為來自חַי (kháy, “活著的”)。


תורכיה

טוּרְקְיָה (túrkya)的另一種拼寫法


תורכי

turkí (romanization)
תּוּרְכִּית (feminine)
תּוּרְכִּים (masculine plural)
תּוּרְכִּיּוֹת (feminine plural)

טוּרְקִי (turkí)的另一種拼寫法


טורקיה

土耳其（位於東南歐和西亞交界處、南臨地中海的國家）


טורקי

turkí (romanization)
טוּרְקִית (feminine)
טוּרְקִים (masculine plural)
טוּרְקִיּוֹת (feminine plural)


ורוד

varód (romanization)
וְרוּדָה \ וְרֻדָּה (feminine)
וְרוּדִים \ וְרֻדִּים (masculine plural)
וְרוּדוֹת \ וְרֻדּוֹת (feminine plural)


ורד

詞根
 ו־ר־ד
對照阿拉伯語 وَرْدَة (warda)。最終借自中古伊朗語支，與波斯語 گل (gol)同源，與古希臘語 ῥόδον (rhódon)、拉丁語 rosa（英語 rose）亦有較遠的親緣關係。

véred (romanization)
וְרָדִים (indefinite plural)
ורד־
וַרְדֵּי־


שושן

shoshán (romanization)
שׁוֹשָׁנִים (indefinite plural)


שושן

蘇薩（古代首都名，位於埃蘭，在現代伊朗）

בַּיָּמִים הָהֵם כְּשֶׁבֶת הַמֶּלֶךְ אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ עַל כִּסֵּא מַלְכוּתוֹ אֲשֶׁר בְּשׁוּשַׁן הַבִּירָה׃
bayamím hahém k'shévet hamélekh 'akhashverósh 'al kisé mal'khutó 'ashér b'shushan habirá.
亞哈隨魯作王， […] 在書珊城的宮登基，


שושנה

詞根
 שׁ־שׁ־ן
最终源自埃及語 z:S:n-M9 (zšn)；對比科普特語 ϣⲱϣⲉⲛ (šōšen)。

shoshaná (romanization)
שׁוֹשַׁנִּים (indefinite plural)
שׁוֹשַׁנַּת־
שׁוֹשַׁנֵּי־

שׁוֹשַׁנַּת יְרִיחוֹ

shoshanát yeriḥó, “利什曼原蟲；含生草”


פסחא

詞根
 פ־ס־ח
可能回借自亞拉姆語 פַּסְחָא (pasḥā)或古希臘語 πάσχα (páskha, “逾越節”)，最终源自聖經希伯來語 פֶּסַח (pésaḥ, “逾越節”)。


מנוע

manóa' (romanization)
מְנוֹעִים (indefinite plural)
מְנוֹעַ־
מְנוֹעֵי־


אופנועים

אוֹפַנּוֹעַ (ofanóaʿ) 的複數不定變形


ברזיל

巴西（國家名，位於南美洲）


בהוטן

不丹（國家名，位於南亞）


הפיליפינים

菲律賓（群島及國家名，位於東南亞）


תילנד

תאילנד單字 之短寫法。


תאילנד

泰國（國家名，位於東南亞）


תאילנדי

源自תַּיְלַנְד f (táiland) + ־י (-i)。

tailándi (romanization)
תאילנדית \ תַּיְלַנְדִּית (feminine)
תאילנדים \ תַּיְלַנְדִּים (masculine plural)
תאילנדיים \ תַּיְלַנְדִּיִּים (masculine plural)
תאילנדיות \ תַּיְלַנְדִּיּוֹת (feminine plural)

איגרוף תאילנדי \ אִגְרוּף תַּיְלַנְדִּי m


תאילנדית

תאילנדי \ תַּיְלַנְדִּי (tailandí) 的陰性單數不定形式。


פרצופון

詞根
 פ־ר־צ־ף
פַּרְצוּף (partsúf) + ־וֹן (-ón)

partsufón (romanization)
פַּרְצוּפוֹנִים (indefinite plural)


אבות

אב m (av) 的複數不定變形

אבא m (ába) 的複數不定變形


אבות

《先祖之章》，《密釋納》的一章


מונגוליה

蒙古（國家名，位於亞洲）。


אבוג׳ה

阿布賈，阿布札（首都名，位於尼日利亞）


קצב

同源詞包括阿拉伯語 قصاب。


טבח

詞根
 ט־ב־ח
與阿拉伯語 طَبَخَ (ṭabaḵa, “烹飪”)同源。


טבח

tabákh (romanization)
טַבַּחַת (feminine)


טבח

טֶבַח חברון


שוחט

源自שָׁחַט (shakhát, “屠宰”)。

shokhét (romanization)
שׁוֹחֲטִים (indefinite plural)


שוחט

源自שָׁחַט (shakhát, “屠宰”)。

שָׁחַט (shakhát) 的陽性單數現在時分詞和現在時


מסגד

詞根
 ס־ג־ד
仿譯自阿拉伯語 مَسْجِد (masjid)。對照סָגַד (sagád, “鞠躬，匍匐”)和阿拉伯語 سَجَدَ (sajada)。

misgád (romanization)
מִסְגָּדִים (indefinite plural)
מִסְגַּד־
מִסְגְּדֵי־


בייג׳ינג

北京（直轄市，首都名，位於中國）


קומוניסט

komuníst (romanization)
קוֹמוּנִיסְטִים (indefinite plural)
קוֹמוּנִיסְטִית (feminine)


קבוצה פתוחה

k'vutzá p'tukhá (romanization)
קְבוּצוׄת פְּתוּחוׄת (indefinite plural)


שותף

shutáf (romanization)
שותפים \ שֻׁתָּפִים (indefinite plural)
שותף \ שֻׁתַּף־

夥伴；合夥人；共同參與者


אמריקני

amerikáni (romanization)
אָמֶרִיקָנִית (feminine)
אָמֶרִיקָנִים (masculine plural)
אָמֶרִיקָנִיּוֹת (feminine plural)


אמריקני

amerikáni (romanization)
אָמֶרִיקָנִית (feminine)


אמריקאי

amerikái (romanization)
אָמֶרִיקָאִית (feminine)
אָמֶרִיקָאִים (masculine plural)
אָמֶרִיקָאִיּוֹת (feminine plural)

指測試、考試、問卷調查等


אמריקאי

amerikái (romanization)
אָמֶרִיקָאִית (feminine)


קבוצה

kvutzá (romanization)
קְבוּצוֹת (indefinite plural)
קְבוּצַת־
קְבוּצוֹת־

一種集體農場，為基布茲社區的原型


לידה

詞根
 י־ל־ד
對照阿拉伯語 لِدَة (lida)。

leidá (romanization)
לידות \ לֵדוֹת (indefinite plural)
לידת \ לֵדַת־
לידות \ לֵדוֹת־


לידה

詞根
 י־ל־ד
對照阿拉伯語 لِدَة (lida)。

לְיַד (lyad) 的變形，其以第三人稱陰性單數人稱代詞作為賓語。


לדה

לידה單字 之短寫法。


מוקף

mukáf (romanization)
מוקפת \ מֻקֶּפֶת (feminine)
מוקפים \ מֻקָּפִים (masculine plural)
מוקפות \ מֻקָּפוֹת (feminine plural)

היא תמיד מוקפת בחברים.


מקף

希伯來文的連字符（maqaf，־），其位置位於一行的上部