провести

про- + во̀дити。

л(иј)епо се проведите за викенд!


провести

про- + во̑з、 во̀зити。


igrati

源自原始斯拉夫語 *jьgrati。與俄語 игра́ть (igrátʹ), 捷克語 hrát, 波蘭語 igrać等同源。


prati

源自原始斯拉夫語 *pьrati。與俄語 прать (pratʹ)、保加利亞語 пера (pera)、斯洛伐克語 prať、捷克語 prát同源。斯拉夫語族以外與古典亞美尼亞語 հարկանեմ (harkanem, “擊打”)同源。


čuti

源自原始斯拉夫語 *čuti。

On i ja se nismo čuli godinama.

他和我彼此都多年沒有聯繫了。


ukazivati

（超自然現象）發生，出現


ukazati

（超自然現象）發生，出現


razočarati

借自俄語 разочаровать (razočarovatʹ)。等同於raz- + očarati。

razočarao si me


izdati

Juda je izdao Isusa Rimljanima.

猶大把耶穌出賣給了羅馬人。


nalaziti

Nalazimo li se večeras?


naći

na- + ići。與斯洛文尼亞語 najti有關。


proglašavati

проглаша́вати


stvoriti

Stvori se pred njim visok čovek.

一個高大的男人突然出現在他面前。


svoj

源自原始斯拉夫語 *svojь，源自原始印歐語 *swoyos。

Imam svoje brige.

Pazite na svoju d(j)ecu.

Uzmi svoj sendvič.

Budi svoj!


tresti

源自原始斯拉夫語 *tręsti。


nastanjivati

настањи́вати


vratiti

源自原始斯拉夫語 *vortìti。


peći

源自原始斯拉夫語 *peťi，源自 *pek-ti，源自原始印歐語 *pekʷ-。


praviti

繼承自原始斯拉夫語 *praviti。

Neki ljudi se prave pametni.

Pravit ću se da to nisam vidio.


čuditi

源自原始斯拉夫語 *čuditi。

Njezin usp(j)eh me ne čudi.

她的成就並沒有讓我感到驚訝。

(從句) Čudi me što ne reagira gradska uprava.

市政府沒有回應，這讓我吃了一驚。

(反身, 與格) Čudim se tvojemu pitanju.

(反身, 從句) Čudila sam se da još to nije shvatio.


побити

繼承自原始斯拉夫語 *pobiti。對照古捷克語 pobiti。


sušiti

繼承自原始斯拉夫語 *sušiti，參見 suh、suv。


сушити

繼承自原始斯拉夫語 *sušiti。


završavati

"RIJEČ" završava u Č

“RIJEČ”的最後一個字母是 Č


завршити

за- + вршити


ујединити

у- + јединити


pretvoriti

pretvoriti u prah


ujedinjavati

уједиња́вати


širiti

繼承自原始斯拉夫語 *širiti。


борити

繼承自原始斯拉夫語 *boriti。


бранити

繼承自原始斯拉夫語 *borniti，與 бо̀рити се (“戰鬥，鬥爭”) 有關。


плашити

繼承自原始斯拉夫語 *polšiti。


створити

繼承自原始斯拉夫語 *sъtvoriti。

Створи се пред њим висок човјек.

一個高大的男人突然出現在他面前。


plašiti

繼承自原始斯拉夫語 *polšiti。


bojati

繼承自原始斯拉夫語 *bojati，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *bajā́ˀtei，繼承自原始印歐語 *bʰoyh₂-eh₂-ti，源自 *bʰeyh₂-。

bojim se

bojim ga se

ne boj se

nemaš se čega bojati

ona se boji vlastitog oca

nemoj se bojati

ne trebaš se bojati

on se boji i vlastite s(j)ene


paziti

繼承自原始斯拉夫語 *paziti (“注意，留心”)。同源詞包括保加利亞語 пазя (pazja, “保護”)、斯洛文尼亞語 paziti (“保護”)、烏克蘭語 пазити (pazyty, “照顧”)。斯拉夫語族以外的同源詞包括古諾爾斯語 spakr (“智慧”)、speki (“智慧”)、spekja (“撫慰”)。對照拉丁語 speciō (“看”)。


владати

繼承自原始斯拉夫語 *voldati。


vladati

繼承自原始斯拉夫語 *voldati、*volděti，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *walˀdā́ˀtei，源自原始印歐語 *h₂welh₁dʰh₁-，源自 *h₂welh₁- (“統治”)。


besiti

繼承自原始斯拉夫語 *besiti。


пазити

繼承自原始斯拉夫語 *paziti。同源詞包括保加利亞語 пазя (pazja, “保護”)、斯洛文尼亞語 paziti (“保護”)、烏克蘭語 пазити (pazyty, “照顧”)。斯拉夫語族以外的同源詞包括古諾爾斯語 spakr (“智慧”)、speki (“智慧”)、spekja (“撫慰”)。對照拉丁語 speciō (“看”)。


бојати

бојим се

бојим га се

не бој се

немаш се чега бојати

оне се боји властитог оца

немој се бојати

не требаш се бојати

он се боји и властите с(ј)ене


braniti

繼承自原始斯拉夫語 *borniti，與bòriti se (“戰鬥，鬥爭”) 有關。


ширити

繼承自原始斯拉夫語 *širiti。


препознати

пре- + познати


pojavljivati

појављи́вати


pojaviti

pojavio se čarobnjak Merlin


iscrpljivati

исцрпљи́вати


познавати

по̀знати的非完整體。


pomiriti

解決爭端，講和，重歸於好


помирити

по- + мирити

解決爭端，講和，重歸於好


збивати

源自с- + би́вати。


spremati

Ti se spremaš na dalek put.

你在為一場長途旅行作準備。


спремити

源自 с- + 原始斯拉夫語 *prěmiti。


spremiti

源自 s- + 原始斯拉夫語 *prěmiti。


збити

源自з- + би̏ти。


звати

繼承自原始斯拉夫語 *zъvati，源自原始印歐語 *ǵʰew-。


заледити

за- + ледити


ugledati

D(j)eca se ne bi trebala ugledati u poznate osobe.


usredotočiti

усредото̀чити

U ovom članku ćemo se usredotočiti na pitanje ...

在這篇文章當中，我們將會集中討論這個問題……


одржати

源自 о- + држати。


дизати

繼承自原始斯拉夫語 *dvigati。


dizati

繼承自原始斯拉夫語 *dvigati。