на

來自原始斯拉夫語 *na。

(+ 賓格) 到……之上 （位置發生改變，用於回答 kùda (“去哪裡，向哪裡”) 引出的問題）

ићи на концерт

ставити књигу на сто(л)

(+ 方位格) 在……之上 （位置不發生改變，用於回答 gdjȅ/gdȅ (“在哪裡”) 引出的問題）

књига је на столу

бити на концерту

бити на улици

(+ 賓格) 與時間搭配使用。

отићи некуда на пар дана

на љето/лето

на вр(иј)еме

бити плаћен на сат

(+ 賓格) 表示力量、能量的來源。

подморница на атомски погон


по

來自原始斯拉夫語 *po，來自原始印歐語 *h₂(e)po。

бити штетан по некога/нешто

добро/лоше по њега

(+ 賓格、表示目的) 取，找，求

отићи по мл(иј)еко

(+ 賓格) 表示時間或次數

по ц(иј)ели дан

по шести пут

(+ 方位格) 在……之上；在……範圍內

ударити по глави

сн(иј)ег је пао по цести

вода се пролила по поду

шетати по шуми

(+ 方位格) 通過，經由 (表示媒介、中介)

Послао сам му пакет по заједничком пријатељу.

我通過咱倆的一個共同朋友給他寄了一個包裹。

по зраку/води

(+ 方位格) 根據，按照

све иде по плану

Америка је прва држава по богатству у св(иј)ету.

美國是世界上最富有的國家。

по глави становника

по тој ц(иј)ени

жив(ј)ети по принципима

по мом(е) мишљењу

по мом рачуну

по мени

свирати по слуху

судити по вањштини

све је по старом

一切都按照习惯/平常的方式进行

по параграфу 13

по закону

(+ 方位格) 在……之後

по свршетку сукоба

(+ 方位格) 在……期間

по киши/сунцу

по дану

(+ 方位格) 用於其他短語中

разум(иј)е се (само) по себи

нека буде по твоме

једнак по величини

по обичају

по вр(иј)едности

по свој прилици

по роду

по нарави/природи

по што по то

по могућности

по реду

по мом укусу

по квалитети

по томе

по дуљини


после

繼承自原始斯拉夫語 *poslě。


с

繼承自原始斯拉夫語 *sъ(n)，來自原始印歐語 *ḱom。

с 在下列情況下更改為 са：

在 /s, š, z, ž/ 音之前：са стра́не̄ — 一邊 са шко̑ло̄м — 和學校 са зу̑бом — 和牙齒 са живо̀том — 和生命

在第二個輔音是 /s, š, z/ 的輔音簇前：са̀ псом (са псо̏м) — 和狗 са пшѐницо̄м — 和小麥 са р̏за̄њем — 嘶鳴

(前附語素) 在第一人稱代詞 ја̑ (“我”) 的工具格形式之前са̏ мно̄м — 和我一起

(+ 工具格) 和，一起；有著，帶著

Гледам живу, тесну улицу, ограђену високим зидовима, с великим капијама и разгранатим дрвећем, које се пружа, те је кити зеленом.

我看着热闹而狭窄的街道，高高的围墙，开着硕大的门，两旁是枝叶繁茂的树木，树枝伸展开来，上面点缀着绿色。

1898，Vojislav Stanković，“Đurđevdan”, in Stari Dani，頁 1:

радити с неким

свађати се с неким

ратовати с неким

д(ј)евојка с плавом косом

с годинама долази мудрост

с љубављу

(+ 工具格) 各種短語中出現的雜項介詞

Тако су се и овде, с временом, ројиле куће и множила насеља на оба краја моста.

在这里，一段时间过后，房屋也挤在一起，桥两端的定居点成倍增加。

1942-1945，Ivo Andrić，章號 1, in Na Drini Ćuprija:

шта/што је с тобом?

с временом

поздравити се с неким

(+ 屬格) 從，自，離開

пао сам са стабла

с друге стране

са запада

с леђа

проматрати с прозора

људи с планине

(+ 屬格) 因為 (= из、збо̏г)

с тог разлога


около

來自原始斯拉夫語 *okolo。

около куће


о

繼承自原始斯拉夫語 *o(b)，來自原始印歐語 *h₃ebʰi。參見о-、об-。

об(ј)есити нешто о куку

ударити главом о зид

огр(иј)ешити се о закон

бринути се о некоме

в(иј)ест о катастрофи

Р(иј)еч је о..., ради се о...

這是關於...，這是指...

Написао сам есеј о раном средњем вијеку.

我寫了一篇關於中世紀早期的文章。


за

來自原始斯拉夫語 *za。與古典亞美尼亞語 զ- (z-)同源。

(+ 賓格) 為了，因為 (表示原因)

гласати за некога

продати нешто за 100 долара

платити за радозналост

бојати се за некога

доћи кући за празнике

(+ 工具格) 在……的後面 (位置不發生改變，用於回答以 гдје̏/где̏ 作為疑問詞的問句)

Иди за мном.

сједити/седети за столом

(+ 屬格) 在……的期間

за дана

за живота

за вр(иј)еме рата

(+ 賓格) 朝，向，往

цеста за Беч

путовати за Беч

(+ 賓格) 在……的時間之內

доћи опет за неколико дана

претрчати 100 метара за 9 секунди

(+ 賓格) 表示觸及或抓住的點

узети за руку

ухватити за руку

вући за уши

(+ 賓格) 為，作 (與表示命名、委任、公佈、思考等的動詞搭配使用)

поставити некога за предс(ј)едника

држати некога за паметног чов(ј)ека

(+ 工具格) 在……之後

један за другим

правити грешку за грешком

поновите за мном

туговати за неким

чезнути за срећом


над

來自原始斯拉夫語 *nadъ。對照на (“在上”)、над-、нат-。

и̏знад

(+ 工具格) 在……的上方 (位置不發生改變，用於回答以 gdjȅ/gdȅ 作為疑問詞的問題)

и̏знад

(+ 賓格) 跨過……之上，越過，超過 (通常位置改變，用於回答以 kùda 作為疑問詞的問題)

над столом

власт над неким

控制某人，能夠掌控某人的權力

херој над херојима

Нагнуо се над воду.


при

來自原始斯拉夫語 *pri。

при самом улазу

при крају улице

при врху брда

бити при новцу

бити при св(иј)ести

бити при (здравој) памети

бити при себи

при температури од 20° Ц

（溫度）在/有20攝氏度

писар при суду

при заласку сунца

при јелу

при крају разговора

при вожњи

бити некоме при руци

остајем при својој изјави

остајем при своме мишљењу

при томе


без

源自原始斯拉夫語 *bez。對比без-、бес-。

без сумње

остати без нечега

без обзира на..

без краја и конца

не без разлога

без срца

без р(иј)ечи

бити без нечега


до

來自原始斯拉夫語 *do，來自原始印歐語 *de、*do。

од Загреба до Београда

од јутра до мрака

од 5 до 10 сати

од врха до дна

до р(иј)еке

сад је пет до седам

до понед(ј)ељка

до сада

до недавна

до дана данашњега

све до

до куда

до туда

在……之前（= при̏је/пре̏）

до рата

с(ј)еди до мене

један до другога

није ми до тога

није ми до см(иј)еха

њему је само до секса

није ми пуно стало до тога

није до мене


из

來自原始斯拉夫語 *jьz，來自原始印歐語 *eḱs (“出，離”)、*eǵʰs、*h₁eǵʰs。

(+ 屬格) 自，從，出，離；用

Петар је из Подгорице.

изаћи из собе

piti iz čaše

доћи из Америке

(+ 屬格) 用於多種短語中，表示來源、起源：因為；出於

из навике

из непознатог разлога

из љубави

из искуства

из прикрајка

из страха

испит из математике

семинар из биологије

(+ 工具格) 和，與……一同

ići iz njim


код

表示位置或發生在緊鄰處或群體成員中

код мене

нисам имао новчаник код себе

код нас

код куће

код Француза

био сам код доктора

дођите код нас


под

繼承自原始斯拉夫語 *podъ。

и̏знад

(+ 賓格) 在下面（改變方位時，使用問句ку̀да）

на̏д

(+ 賓格) 在下面（改變方位時，使用問句ку̀да）

и̏знад

(+ 工具格) 在下面 (靜止，使用問句гдје̏/где̏)

на̏д

(+ 工具格) 在下面 (靜止，使用問句гдје̏/где̏)

(+ 賓格) 在下面（改變方位時，使用問句ку̀да）

с(ј)ела је под стабло

пао је под влак

(+ 工具格) 在下面 (靜止，使用問句гдје̏/где̏)

она с(ј)еди под стаблом

под сунцем

(+ 工具格) 處於某種情況下

бити под сумњом

бити под притиском

бити под дојмом

под оружјем

бити под надзором

бити под нечијом заштитом

бити под нагласком

писати под псеудонимом

бити под заклетвом

(+ 賓格) 靠近，朝向

под јесен

под крај

под старост

под одмором

под паузом

под сатом

под владавином

(+ 賓格) 代替，當作

покушати продати мркву под роткву


место

來自原始斯拉夫語 *město。


мимо

繼承自原始斯拉夫語 *mimo。


против

來自原始斯拉夫語 *protivъ。


ради

來自原始斯拉夫語 *radi。

為了，由於；看在……的份上

ради мене

ради д(ј)еце

ради тог(а)


mesto

源自原始斯拉夫語 *město。


bez

源自原始斯拉夫語 *bez。對比bez-，bes-。

bez sumnje

ostati bez nečega

bez obzira na..

bez kraja i konca

ne bez razloga

bez srca

bez r(ij)eči

biti bez nečega


iz

源自原始斯拉夫語 *jьz ← 原始印歐語 *eḱs, *eǵʰs, *h₁eǵʰs。

Petar je iz Podgorice.

Petar來自波德戈里察。

izaći iz sobe

piti iz čaše

喝玻璃杯裡的（水/飲料）

doći iz Amerike

(+ 屬格) 因為，根據

iz navike

iz nepoznatog razloga

iz straha

из искуства

из прикрајка

из страха

ispit iz matematike

seminar iz biologije

(+ 工具格) 和……一起

ići iz njim


kraj

源自原始斯拉夫語 *krajь。

Dođi, s(j)edni kraj mene.

Metak je proletio točno kraj mene.

I kraj svega toga, preživio sam.

儘管如此，我還是活了下來。


иза

иза тога

тамо иза

иза кише

дошао је иза нас


од

源自原始斯拉夫語 *otъ ← 原始印歐語 *éti。參見од-, от-, о, ода-。

од Загреба до Београда

од јутра до мрака

од 5 до 10 сати

од данас

од сад(а)

од тад(а)

од краја зиме

село од три куће

један од њих

човјек од (своје) р(иј)ечи

Хвала! То је било јако јако л(иј)епо од тебе!

Авиони су бржи од хеликоптера.

Старији је од своје сестре.

(+ 屬格) 由……製成的

столица од дрвета

Пластика се производи од нафте.

У сламовима, људи често живе у кућама направљеним од отпадног метала.

在貧民窟，人們基本住在廢棄金屬做成的房子裡。

(被動態) (+ 屬格) 被，由（後接 стране + 動作進行者；正式語中一般用主動態）

Бомба је била пронађена од (стране) полиције.

(+ 屬格) 由於，因為

Умрла је од рака коже.

Умрла је од алкохолизма.

умр(иј)ети од досаде

дрхтати од страха

трести се од хладноће


između

Koja je razlika između muškaraca i žena?

男人和女人之間有什麼差別？


mjesto

源自原始斯拉夫語 *město。


vrh

源自原始斯拉夫語 *vьrxъ，源自原始印歐語 *wr̥su-。


zbog

源自原始斯拉夫語 *sъboga（斯洛文尼亞語 zbog）。等同於s- + bog。

Nekoliko ljudi je zl(ij)eđeno svaki dan zbog pogrešne zdravstvene njege.

因為照顧不周，每天都有些人受傷。

Proces je obustavljen zbog "tehničkih poteškoća".

由於“技術上的問題”，進程中斷。

A mene bi to trebalo da je briga zbog...?

Žao mi je zbog vašeg gubitka

Ne biste uhapsili nekog zbog lažnih optužbi.

你不會因為作出錯誤的指控就逮捕別人。 wouldn't arrest someone for making false allegations.

Odrađuje pet godina u zatvoru zbog pljačke

Oni ljudi su bili ovd(j)e zbog mog oca, zar ne?

那些人都是為我父親來到這裡的，對吧？

Drago mi je zbog toga.

Zbog čega?


ван

繼承自原始斯拉夫語 *vъnъ。

ван куће

ван земље


између

Која је разлика између мушкараца и жена?

男人和女人之間有什麼差異？


међу

繼承自原始斯拉夫語 *meďu，源自原始印歐語 *médʰyos。

(+ 賓格) 在……之間 （位置發生改變，回答以 ку̀да 提問的句子）

пого̀дити ме̏ђу о̏чи

(+ 方位格) 在……之中 （位置不發生改變，回答以 гдје̏/где̏ 提問的句子）

на̀лазити се ме̏ђу љу́дима


među

繼承自原始斯拉夫語 *meďu。

(+ 賓格) 在……之間 （位置發生改變，回答以 kùda 提問的句子）

pogòditi mȅđu ȍči

(+ 方位格) 在……之中 （位置不發生改變，回答以 gdjȅ/gdȅ 提問的句子）

nàlaziti se mȅđu ljúdima


zarad

zȁradi 的省尾形。

zȁradi的另一種寫法


зарад

за̏ради 的省尾形。

за̏ради的另一種寫法


заради

源自 за- + ради。