ala

Ala je bilo lijepo!

Ala lažeš!


куда

來自原始斯拉夫語 *kǫda。

Куда си ишао?


рано

來自原始斯拉夫語 *ranъ。


около

來自原始斯拉夫語 *okolo。


после

繼承自原始斯拉夫語 *poslě。


по

來自пол，來自原始斯拉夫語 *polъ。參見по-。

сат и по

четири и по

чов(ј)ек и по


много

繼承自原始斯拉夫語 *mъnogъ，來自原始波羅的-斯拉夫語 *managas，來自原始印歐語 *monogʰos。

Има много разлога за то.

Ово је много добро.


bosanski

波斯尼亞地，作為波斯尼亞人


досада

來自до̀ (“直到”) + сада (“現在”)。

до̀сад的另一種寫法


живо

生動地，輕快地，積極地，鮮明地


до

來自原始斯拉夫語 *do，來自原始印歐語 *de、*do。

ни(т)ко до ја

не једе ништа до комад хљеба/хлеба

до два метра

до 5 кила

то је до хране


зато

не волим те зато јер си глупа

зашто? зато!


зло

繼承自原始斯拉夫語 *zъlo。


иначе

繼承自原始斯拉夫語 *jьnako。


далеко

非常，顯然 (+ 比較級)


пола

пола сата

пола три

на пола пута

у пола ноћи


путем

一成不變的пу̑т (“小路，道”)工具格單數。

(和屬格) 借助於，通過

путем поште

судским путем


назад

ићи назад


недавно

來自не- + да́вно。


нигде

繼承自原始斯拉夫語 *nikъde。


никуда

任何地方都不（位置發生改變；對比ни̏гдје/ни̏где）


сад

來自原始斯拉夫語 *sьda、*sьgoda。


скоро

即將，馬上 (= у̏скоро)

скоро ће вечер

скоро сам се посклизнуо

скоро никад


туда

來自原始斯拉夫語 *tǫda。


јуче

源自原始斯拉夫語 *vьčera。


juče

源自原始斯拉夫語 *vьčera。


jučer

源自原始斯拉夫語 *vьčera。


včera

源自原始斯拉夫語 *vьčera。


puno

Nikad nisam pojeo ovako puno.

Puno lakše bi bilo kad bi to odradili zajedno.

要是我們一起做，就簡單得多了。

Hoću puno stvari kupiti.

Puno je razloga zašto se takve stvari događaju.

有很多原因導致事情如此發生。


anke

源自意大利語 anche。


zato

Kasno je zato idem kući.

時間不早了，所以我要回家了。


blisko

Blisko se poznajemo.


руски

не говорим руски


ruski

ne govorim ruski


danas

源自原始斯拉夫語 *dьnьsь。對比斯洛文尼亞語 dánes，保加利亞語 днес (dnes)。


dobro

Iako se trudio, nikad nije naučio dobro voziti.

儘管他有嘗試，他就是學不好開車。


gde

源自原始斯拉夫語 *kъdě, *kъde ← 原始印歐語 *kwu-dʰē。

Gde je tvoj brat?


gdje

源自原始斯拉夫語 *kъdě, *kъde ← 原始印歐語 *kwu-dʰē。

Gdje je tvoj brat?


ipak

danas je sunčano, ali je ipak hladno

ipak sam bio u pravu!

Grčka je ipak morala tražiti pomoć IMF-a

希臘還是只得找國際貨幣基金組織尋求幫助


baš

来自原始斯拉夫語 *bъšь。

（用于强调）真的，就是这样

Ne volim baš nikog!

Baš zbunjujuće!

Zar baš ni(t)ko?

Kad baš hoćeš...

Zašto baš ja?

Hladnije je jutros. Bilo je toplije jučer. - Baš je!

今天早上比较冷。昨天天气暖和些。—对的！

（非正式，讽刺）没错，真的

Ma, baš sam ti zahvalan!

Ma da? To je baš super!

Počelo je kišiti baš kad sam izašao.

我刚离开房子就开始下雨了。

Baš sam mislio izaći van!

To je baš što trebam.


neko

源自原始斯拉夫語 *nekъto, *někъto。


unaprijed

platiti unapr(ij)ed


službeno

(克羅地亞) 官方地，正式地


nekoliko

nȅkoliko puta

nȅkoliko gradova

nȅkoliko godina

Nisam ga video/vidio nȅkoliko dana.

我已經好幾天沒見到他了。


vala

借自鄂圖曼土耳其語 والله (vallâhi)，源自阿拉伯語 وَاللّٰه (wa-llāh)。


tj.

縮寫自tȏ (“那”) jȅst (“是”)。


ovdje

源自原始斯拉夫語 *ovъde。


ovde

源自原始斯拉夫語 *ovъde。


kada

源自原始斯拉夫語 *kogъda，*ko（源自原始印歐語 *kʷos） + *gъda，*godъ的屬格單數（對比教會斯拉夫語 годъ (godŭ)），原義可能為“在什麼時候”。


veoma

與捷克語 velmi、斯洛伐克語 veľmi等同源。

veoma si dosadan


vrlo

govorite engleski vrlo dobro


бугарски

以保加利亞的方式，作為保加利亞人地


zdaj

源自原始斯拉夫語 *sьda、*sьgoda。


čak

源自鄂圖曼土耳其語 چاق (çak)。

Čak i moja baba zna da to nije istina!

連我奶奶都知道那不是真的。

Bilo je teško, a sad je čak i teže.

這個很難，現在甚至更加難了。


što

源自原始斯拉夫語 *čьto (“什麼”)，源自原始印歐語 *kʷid，對比*kʷis；對比查方言čȁ (“什麼”)（源自原始斯拉夫語 *čь）。

為什麼（zȁšto的縮略）

što ranije to bolje

što brže


italijanski

италѝја̄нски


inače

源自原始斯拉夫語 *inače。對比波蘭語 inaczej。


jednostavno

је̏дноста̄вно


jugozapadno

југоза́падно


opet

源自原始斯拉夫語。與捷克語 opět、俄語 опять (opjatʹ)同源。


tradicionalno

тра̏дициона̄лно


katkad

kȁd (“何時”) + kȁd (“何時”)

Katkad rješenje nije toliko očevidno koliko se naizgled čini.

有時方法並不像乍看上去那樣明顯。


većinom

većìna (“多數”)的舊工具格單數。


ponekad

Ponekad r(j)ešenje nije toliko očito koliko se naizgled čini.

有時方法並不像乍看上去那樣明顯。


бесплатно

源自бѐсплатан。


kadikad

kȁd (“何時”) + i (“和”) + kȁd (“何時”)

Kadikad rješenje nije toliko očevidno koliko se naizgled čini.

有時方法並不像乍看上去那樣明顯。


katkada

kȁd (“何時”) + kàda (“何時”)

Katkada rješenje nije toliko očevidno koliko se naizgled čini.

有時方法並不像乍看上去那樣明顯。


mnogo

源自原始斯拉夫語 *mъnogъ。

Ima mnogo razloga za to.

Ovo je mnogo dobro.


albanski

以阿爾巴尼亞的方式；作為阿爾巴尼亞人


биле

借自鄂圖曼土耳其語 بیله (bile)（土耳其語 bile）。

биле је и он дошао чак и он


нешто

源自не- + што̏。

Док се Сима грејао и одмарао у колиби, ја сам нешто стајао, а нешто шетао по доста дубоку снегу испред колибе.

Sima 休息暖身的時候，我在屋子前的厚雪中一會兒站一會兒走。

1996, Vasilije Trbić, Aleksandar Drašković, Stojanče Ristevski, Stojan Janković, Memoari: 1898-1912，頁號 134:

表示說話人不想談論所說的事項。


čudesno

奇跡般地；美妙地；精彩地；極好地


чудесно

奇跡般地；美妙地；精彩地；極好地


jošte

源自原始斯拉夫語 *(j)ešče。

Hej, Slaveni, jošte živi riječ naših djedova

嘿，斯拉夫人，我们祖先的话语犹存活。


još

源自原始斯拉夫語 *(j)ešče，源自原始印歐語 *h₁esk(ʷ)e(h₁)。

daj mi još vina

strpi se još malo

koliko ćeš još ostati?

još uv(ij)ek radim za istu kompaniju

upoznao sam je još prošle zime

još je gluplji nego što sam mislio

ne samo da sam iscrpljen, nego sam još i gladan

我不僅筋疲力盡，而且飢腸轆轆


данас

源自原始斯拉夫語 *dьnьsь。對比斯洛文尼亞語 dánes、保加利亞語 днес (dnes)。


srećom

sreća的工具格單數形式。


džabe

源自鄂圖曼土耳其語 جبا (caba)。


džaba

源自鄂圖曼土耳其語 جبا (caba)（土耳其語 caba），源自阿拉伯語 جَبَى (jabā, “收集，徵收”)。


бадава

源自鄂圖曼土耳其語 بداوا (bedâva)（土耳其語 bedava），源自波斯語 باد هوا (bâd-e havâ)。


џабе

常用於 џа̏ба сте кре́чили 等諺語。


ван

繼承自原始斯拉夫語 *vъnъ。


telefonski

nazvati koga telefonski


телефонски

назвати кога телефонски


јоште

繼承自原始斯拉夫語 *(j)ešče，繼承自原始印歐語 *h₁esk(ʷ)e(h₁)。

Хеј, Сло̀ве̄ни, јоште живи дух наших дедова.

嘿，斯拉夫人，我们祖先的话语犹存活。


potkraj

potkraj m(j)eseca


početkom

počétak (“開始”) 的古舊工具格單數。

početkom godine


још

дај ми још вина

стрпи се још мало

колико ћеш још остати?

још ув(иј)ек радим за исту компанију

упознао сам је још прошле зиме

још је глупљи него што сам мислио

не само да сам исцрпљен, него сам још и гладан


financijski

фина̀нцӣјски


finansijski

фина̀нсӣјски


socijalistički

социјалѝстички


онолико

繼承自原始斯拉夫語 *onoliko。


оволико

繼承自原始斯拉夫語 *ovoliko。


неколико

源自 не- + колѝко。

(+ 屬格) 一些，幾個

неколико пута

неколико градова

неколико година

Нисам га видео/видио неколико дана.

我已經好幾天沒見到他了。


kapitalistički

капиталѝстички


industrijski

инду̀стрӣјски


ovoliko

繼承自原始斯拉夫語 *ovoliko。

Koncert je nevjerojatan! Nikad nisam vidio ovoliko ljudi na jednom mjestu!

这场音乐会真是太厉害了！我从来没有见过这么多人聚集在一个地方！


onoliko

繼承自原始斯拉夫語 *onoliko。

Koncert je bio nevjerojatan! Nikad nisam vidio onoliko ljudi na jednom mjestu!

那场音乐会真是太厉害了！我从来没有见过那么多人聚集在一个地方！

Kupite onoliko igračaka koliko je djece.

有多少个孩子就买多少玩具。

On je skoro onoliko visok koliko i ja.


колико

繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

колико имаш година?

колико имаш јабука?

колико је сати?

колико пута?

колико дуго?

купи онолико играчака колико је дјеце.

有多少个孩子就买多少玩具。

она је скоро интелигентна колико и ја.

(ма̏ + ~, ~ + год) 不管多少

колико год му даш, никад му није доста.

不管你給他多少，他都不會滿足。


koliko

繼承自原始斯拉夫語 *koliko。

Koliko imaš vremena?

Koliko je sati?

Koliko puta?

Koliko dugo?

有多少个孩子就买多少玩具。

On je skoro onoliko visok koliko i ja.

Koliko god mu daš, nikad nije dosta!

无论你给他多少，都永远不够！

Koliko ja znam, to više nije prihvaćeno kao činjenica.

据我所知，这已不再被接受为事实！


gotovo

gotovo sve

gotovo ništa

uzeti (zdravo) za gotovo


понекад

Понекад р(ј)ешење није толико очито колико се наизглед чини.

有时，解决方案并不像乍一看那么明显。


каткад

Каткад рјешење није толико очевидно колико се наизглед чини.

有时，解决方案并不像看起来那么明显。


некад

源自не- + ка̏д。


putem

pȗt (“路；方式”) 的工具格單數。

(+ 屬格) 通過，以……的方式

putem pošte

sudskim putem


demokratski

демо̀кратски


ravnodušno

冷漠地，冷淡地，漠不關心地


равнодушно

冷漠地，冷淡地，漠不關心地


taki

Tak malo dobroga
V živlenju tu se najde,
I če je sunce čas,
Za oblak taki zajde.