куда

可能和名詞相關，有可能是名詞或形容詞派生出來的。根據Georgiev (БЕР)的說法，第二個意思“注意，防護”，因早期“和……交朋友”的意思而來。


душа

繼承自原始斯拉夫語 *dušiti。


меня

繼承自原始斯拉夫語 *měniti。


обида

來自об- (ob-) + и́да (ída, “來”)（參見教會斯拉夫語 обити (obiti, “去周圍”)）。

obída (romanization)
оби́ждам (imperfective)
оби́двам (imperfective)

наобиколя́

(延伸) 偶然碰見，碰巧發生，遭遇

спохо́дя

(延伸) 偶然碰見，碰巧發生，遭遇

參觀四周，從旁邊走過，環繞

възнамеря́вам да оби́да ...


сера

來自原始斯拉夫語 *sьrati。


снова

繼承自原始斯拉夫語 *snuti。


стая

來自с- (s-) + тая́ (tajá, “隱藏，藏匿”)。

stajá (romanization)
стая́вам (imperfective)

скри́я се

(反身) (~ се) 隱藏

ската́я се

(反身) (~ се) 隱藏


суша

繼承自原始斯拉夫語 *sušìti。


разбирам

源自原始斯拉夫語 *orzbirati。與馬其頓語 разбира (razbira)、俄語 разбирать (razbiratʹ)等同源。

razbíram (romanization)
разбера́ (perfective)


бия

源自教會斯拉夫語 бити (biti)，源自原始斯拉夫語 *biti。

В сиропиталището децата са били редовно бити.

在孤兒院時，孩子們常常被打。

V siropitališteto decata sa bili redovno biti.

Дъждът биеше по прозорците.

敲擊，擊打 （通常帶節奏）

бия барабани

Сърцето му все още бие.

Църковните камбани биха на Коледа.

бия белтъци

бия мляко, за да направя масло

бия наказателен удар

Той ме би на шах.

Ян с лекота би Джон на тенис.

Jan 打網球有點打不過 John。


варя

源自原始斯拉夫語 *variti (“超前，領先”)。


видя

源自原始斯拉夫語 *viděti，源自原始印歐語 *weyd-。與俄語 ви́деть (vídetʹ)、拉丁語 videō、英語 wit同源。

vídja (romanization)
ви́ждам (imperfective)

Видял съм добри и лоши дни.

Ще видя каква е работата.

виждам да се свърши тази работа


виждам

可能與完整體ви́дя (vídja)來源相同。

víždam (romanization)
ви́дя (perfective)

Виждал съм добри и лоши дни.

Ще видя каква е работата.

виждам да се свърши тази работа


шия

源自原始斯拉夫語 *šiti。


градя

源自原始斯拉夫語 *gorditi (“建造，建設”)。


горя

源自原始斯拉夫語 *gorěti。


давам

源自原始斯拉夫語 *dāvàti；等同於дам (dam) + -вам (-vam)。與俄語 дава́ть 非完 (davátʹ, “給”)、烏克蘭語 дава́ти (daváty, “給”)、白俄羅斯語 дава́ць (davácʹ, “給”)、馬其頓語 дава 非完 (dava, “給”)、塞爾維亞-克羅地亞語 да́вати、dávati、波蘭語 dawać (“給”)同源。

Кравите дават мляко.

（在公眾面前）表演，演出

Давам концерт.

Вече не дават любимото ми предаване.

他們不再參演我喜歡的節目了。

Дават новините.


дишам

дишам въздух


държа

源自原始斯拉夫語 *dьržati。

държа машината в работен режим

държа вратата отворена

държа го в изправено положение


изговарям

izgovárjam (romanization)
изгово́ря (perfective)

изричам

發音，發出，說（一個或多個詞）

произнасям

發音，發出，說（一個或多個詞）

發音，發出，說（一個或多個詞）


използвам

Може да използваме тази математическа формула, за да решим задачата.

我們可以使用這個數學公式來解決這個問題。

Može da izpolzvame tazi matematičeska formula, za da rešim zadačata.

Трябва да използваме повечето гориво.

我們應該使用大部分燃料。


ненавиждам

繼承自原始斯拉夫語 *nenaviděti。


обещавам

obeštávam (romanization)
обеща́я (perfective)


обещая

繼承自原始斯拉夫語 *oběťati。

obeštája (romanization)
обеща́вам (imperfective)


пляскам

繼承自原始斯拉夫語 *plěskati。字面分析等同於 пляс (pljas) + -кам (-kam)。

pljáskam (romanization)
пле́сна (perfective)

пляскам сръбски


живея

繼承自原始斯拉夫語 *živěti。


шляпам

源自擬聲詞，與馬其頓語 шлапа (šlapa)、烏克蘭語 шльопати (šlʹopaty)同源。字面上等價於шля-шля (šlja-šlja) + -пам (-pam)。

šljápam (romanization)
шля́пна (perfective)


написвам

napísvam (romanization)
напи́ша (perfective)


напиша

繼承自原始斯拉夫語 *napisati。

napíša (romanization)
напи́свам (imperfective)


нараня

naranjá (romanization)
нараня́вам (imperfective)

Тя се нарани, докато тренираше.

Гордостта на актьора беше наранена, когато главната роля получи неговият съперник.

当对手拿到主角戏份时，这位演员的自尊心受到了伤害。

Gordostta na aktjora beše naranena, kogato glavnata rolja poluči negovijat sǎpernik.


наранявам

naranjávam (romanization)
нараня́ (perfective)

Тя се нарани, докато тренираше.

当对手拿到主角戏份时，这位演员的自尊心受到了伤害。


ранявам

ranjávam (romanization)
раня́ (perfective)

Полицаят рани заподозрения по време на борбата, която последва.

警察在随后的打斗中打伤了嫌疑人。

Policajat rani zapodozrenija po vreme na borbata, kojato posledva.

Гордостта на актьора беше ранена, когато главната роля получи неговият съперник.

当对手拿到主角戏份时，这位演员的自尊心受到了伤害。

Gordostta na aktjora beše ranena, kogato glavnata rolja poluči negovijat sǎpernik.


раня

繼承自原始斯拉夫語 *raniti，源自原始斯拉夫語 *rana (“傷害，受傷”)。

ranjá (romanization)
раня́вам (imperfective)

警察在随后的打斗中打伤了嫌疑人。

当对手拿到主角戏份时，这位演员的自尊心受到了伤害。


счупвам

sčúpvam (romanization)
счу́пя (perfective)

Тя се подхлъзна и си счупи крака.


получа

polúča (romanization)
получа́вам (imperfective)

Получих компютър от родителите си за рождения си ден.

我收到了父母送我的生日禮物，一部電腦。

Polučih kompjutǎr ot roditelite si za roždenija si den.

Тя получи много подаръци за рождения си ден.

她生日的時候收到許多禮物。

Tja poluči mnogo podarǎci za roždenija si den.

получавам съвет/информация/позволение


получавам

polučávam (romanization)
полу́ча (perfective)

我收到了父母送我的生日禮物，一部電腦。

她生日的時候收到許多禮物。

получавам съвет/информация/позволение


беся

обе́ся (obésja, “懸掛”) 的逆構詞（об- (ob-) + веся (vesja)），被視作о- (o-) + беся (besja)。

Бесенето е начин за изпълнение на смъртно наказание в много държави.

绞刑是许多国家执行死刑的一种方式。

Beseneto e način za izpǎlnenie na smǎrtno nakazanie v mnogo dǎržavi.


жиля

繼承自原始斯拉夫語 *žiliti。

žílja (romanization)
жи́лна (perfective)


будя

繼承自原始斯拉夫語 *buditi，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *báudīˀtei，繼承自原始印歐語 *bʰowdʰéyeti。

Будилникът ми винаги ме буди в шест часа.

我的闹钟总是在六点叫醒我。

Budilnikǎt mi vinagi me budi v šest časa.

будя нечий интерес/любопитство/гняв

激起某人的兴趣/好奇心/愤怒

Фаворизирането често буди завист у нефаворизираните.

偏袒往往会让那些不受偏袒的人产生嫉妒。

Favoriziraneto često budi zavist u nefavoriziranite.


веся

繼承自原始斯拉夫語 *věsiti。


обвиня

obvinjá (romanization)
обвиня́вам (imperfective)

обвинявам някого в убийство

обвинявам някого в кражба

Тя не обвинява никого за смъртта на баща си.

她没有为父亲的死而责怪任何人。

Tja ne obvinjava nikogo za smǎrtta na bašta si.


обвинявам

obvinjávam (romanization)
обвиня́ (perfective)

обвинявам някого в убийство

обвинявам някого в кражба

她没有为父亲的死而责怪任何人。


виня

繼承自原始斯拉夫語 *viniti。對照俄語 вини́ть (vinítʹ)。

Тя не вини́ ни́кого за смъртта́ на баща́ си.

她没有为父亲的死而责怪任何人。

Tja ne viní níkogo za smǎrttá na baštá si.


возя

繼承自原始斯拉夫語 *voziti。


водя

繼承自原始斯拉夫語 *voditi。

vódja (romanization)
во́ждам (perfective)

овчарят води стадото към


абсорбирам

源自拉丁語 absorbeō (“吸收”) + -и́рам (-íram, 本土化動詞後綴)。