чан

繼承自古東斯拉夫語 тшанъ (tšanŭ)或тчанъ (tčanŭ)，來自дъщанъ (dŭščanŭ, “木板製品”)，與доска́ (doská)、доща́тый (doščátyj)等同源。

čan (romanization)
ча́на
чаны́ (nominative plural)
ча́ны (nominative plural)
чано́в (genitive plural)
ча́нов (genitive plural)


черт

чёрт (čort)的另一種拼寫法


черпак

čerpák (romanization)
черпака́
черпаки́ (nominative plural)
черпако́в (genitive plural)

完成一定服役期間的軍人，通常是六個月


чеснок

繼承自古東斯拉夫語 чеснокъ (česnokŭ)、*чеснъкъ (*česnŭkŭ)，來自原始斯拉夫語 *česnъkъ，來自*česnъ (“蒜”) + *-ъkъ。

česnók (romanization)
чеснока́
чесноки́ (nominative plural)
чесноко́в (genitive plural)
чесно́чный
чесночо́к (diminutive)


чинуша

來自чин(о́вник) (čin(óvnik)) + -у́ша (-úša)。

činúša (romanization)
чину́ши
чину́ши (nominative plural)
чину́ш (genitive plural)


чертёж

繼承自古東斯拉夫語 чьртежь (čĭrtežĭ, “標記，邊；計劃，圖紙”)，來自原始斯拉夫語 *čьrtežь。可同步分析為черти́ть (čertítʹ) + -ёж (-jož)。

čertjóž (romanization)
чертежа́
чертежи́ (nominative plural)
чертеже́й (genitive plural)


четырёхугольник

четырёх- (četyrjóx-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)。

četyrjóxugólʹnik (romanization)
четырёхуго́льника
четырёхуго́льники (nominative plural)
четырёхуго́льников (genitive plural)


шалашник

來自шалаш (šalaš, “小屋”) + -ник (-nik, 詞綴，以創造陽性名詞)。

šalášnik (romanization)
шалашника́
шалашники́ (nominative plural)
шалашнико́в (genitive plural)


цирк

借自拉丁語 circus（可能經由德語 Zirkus）。

cirk (romanization)
ци́рка
ци́рки (nominative plural)
ци́рков (genitive plural)
цирково́й


шантажист

šantažíst (romanization)
шантажи́ста
шантажи́сты (nominative plural)
шантажи́стов (genitive plural)
шантажи́стка (feminine)


числитель

чи́слить (číslitʹ) + -тель (-telʹ)。

čislítelʹ (romanization)
числи́теля
числи́тели (nominative plural)
числи́телей (genitive plural)


шабер

šáber (romanization)
ша́бера
ша́беры (nominative plural)
ша́беров (genitive plural)


шашень

šášenʹ (romanization)
ша́шня
ша́шеня
ша́шни (nominative plural)
ша́шени (nominative plural)
ша́шней (genitive plural)
ша́шеней (genitive plural)


шелкопряд

šelkoprjád (romanization)
шелкопря́да
шелкопря́ды (nominative plural)
шелкопря́дов (genitive plural)


чуб

繼承自原始斯拉夫語 *čubъ。

čub (romanization)
чу́ба
чубы́ (nominative plural)
чубо́в (genitive plural)
чу́бчик (diminutive)


шелест

擬聲詞。與波蘭語 szelest同源。

šélest (romanization)
ше́леста
ше́лесты (nominative plural)
ше́лестов (genitive plural)


цвет

繼承自原始斯拉夫語 *květъ，來自*ḱweyt- (“白色”)，英語 white也從此處。

cvet (romanization)
цве́та
цвета́ (nominative plural)
цвето́в (genitive plural)
цветово́й


цвет

來自цвести́ (cvestí)。

cvet (romanization)
цве́та
цветы́ (nominative plural)
цвето́в (genitive plural)

цвет на́ции


чурбан

čurbán (romanization)
чурба́на
чурба́ны (nominative plural)
чурба́нов (genitive plural)

來自中亞或高加索地區的移民


шезлонг

šezlóng (romanization)
шезло́нга
шезло́нги (nominative plural)
шезло́нгов (genitive plural)


чужестранец

чужо́й (čužój) + -е- (-e-) + страна́ (straná) + -ец (-ec)。

čužestránec (romanization)
чужестра́нца
чужестра́нцы (nominative plural)
чужестра́нцев (genitive plural)
чужестра́нка (feminine)


чукча

čúkča (romanization)
чу́кчи
чу́кчи (nominative plural)
чу́кчей (genitive plural)


шельф

šelʹf (romanization)
ше́льфа
ше́льфы (nominative plural)
ше́льфов (genitive plural)

континента́льный шельф


чёрт

繼承自原始斯拉夫語 *čьrtъ。

čort (romanization)
чёрта
черта́^*
че́рти (nominative plural)
черте́й (genitive plural)
черто́вский
чертёнок (diminutive)
чёртик (diminutive)

Чёрт возьми́! Чёрт побери́!

該死的！見鬼！ (字面意思是「惡魔帶走 [我]！」)

Иди́ к чёрту!

Чёрта с два!

Чёрт с ним!

Како́го чёрта?

Где тебя́ че́рти носи́ли?


чёрт

繼承自原始斯拉夫語 *čьrtъ。


читатель

чита́ть (čitátʹ, “閱讀”) + -тель (-telʹ, “表示人的後綴”)。

čitátelʹ (romanization)
чита́теля
чита́тели (nominative plural)
чита́телей (genitive plural)
чита́тельница (feminine)

Ru-читатель.ogg


шифер

šífer (romanization)
ши́фера
ши́феры (nominative plural)
ши́феров (genitive plural)


шахтёр

ша́хта (šáxta, “洞，坑”) + -ёр (-jor)。

šaxtjór (romanization)
шахтёра
шахтёры (nominative plural)
шахтёров (genitive plural)
шахтёрский

自2014年的親俄騷動後，礦工成為頓巴斯地區俄羅斯分離主義分子的象徵。在頓涅茨克人民共和國使用的一句格言是“шахтёры возродят мощь Донбасса（礦工將重振頓巴斯的勢力）”。


шестиугольник

шесть (šestʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)。

šestiugólʹnik (romanization)
шестиуго́льника
шестиуго́льники (nominative plural)
шестиуго́льников (genitive plural)


шкипер

škíper (romanization)
шки́пера
шки́перы (nominative plural)
шкипера́ (nominative plural)
шки́перов (genitive plural)
шкиперо́в (genitive plural)


чудак

чуди́ть (čudítʹ, “行為古怪、奇特”) + -а́к (-ák)

čudák (romanization)
чудака́
чудаки́ (nominative plural)
чудако́в (genitive plural)
чуда́чка (feminine)


шарик

šárik (romanization)
ша́рика
ша́рики (nominative plural)
ша́риков (genitive plural)
ша́риковый

кра́сные кровяны́е ша́рики

белые кровяны́е ша́рики

у него́ ша́рики за ро́лики зае́хали

у него́ ша́риков не хвата́ет

他精神有點問題；他怪裡怪氣的 (字面意思是「他沒有足夠的腦力」)


шалфей

來自中古高地德語 salveie，源自拉丁語 salvia。更多資訊請參見德語 Salbei。

šalféj (romanization)
шалфе́я
шалфе́и (nominative plural)
шалфе́ев (genitive plural)


чёрный

繼承自原始斯拉夫語 *čьrnъ。
與包括立陶宛語 kir̃snas、梵語 कृष्ण (kṛṣṇa, “黑，黑暗”)同源。

čórnyj (romanization)
чёрного
чёрные (nominative plural)
чёрных (genitive plural)
чёрная (feminine)
черново́й


чулок

繼承自古東斯拉夫語 чулъкъ (čulŭkŭ)，來自突厥語族。

čulók (romanization)
чулка́
чулки́ (nominative plural)
чуло́к (genitive plural)

поверну́л кру́то свою́ да́му, так что откры́лись её то́нкие но́жки в ажу́рных чулка́х

他把他的夥伴猛地轉過身來，讓她穿著淺色透明絲襪的纖細腳踝展露在人們面前

(Can we date this quote?), Leo Tolstoy, Anna Karenina, part I, chapter 22:


чулок

繼承自古東斯拉夫語 чулъкъ (čulŭkŭ)，來自突厥語族。

čulók (romanization)
чулка́
чулки́ (nominative plural)
чулко́в (genitive plural)

用於表達си́ний чуло́к (sínij čulók, “女學者”)


шифон

šifón (romanization)
шифо́на
шифо́ны (nominative plural)
шифо́нов (genitive plural)
шифо́новый


шантаж

šantáž (romanization)
шантажа́
шантажи́ (nominative plural)
шантаже́й (genitive plural)


шифоньер

šifonʹjér (romanization)
шифонье́ра
шифонье́ры (nominative plural)
шифонье́ров (genitive plural)

Ru-шифоньер.ogg


шлемник

šlémnik (romanization)
шле́мника
шле́мники (nominative plural)
шле́мников (genitive plural)


шедевр

šedɛ́vr (romanization)
шеде́вра
шеде́вры (nominative plural)
шеде́вров (genitive plural)


шиит

阿拉伯語 شِيعَة (šīʕa) + -ит (-it)

šiít (romanization)
шии́та
шии́ты (nominative plural)
шии́тов (genitive plural)
шии́тский

同類詞： ибади́т (ibadít)、сунни́т (sunnít)


швед

可能借自德語 Schwede。свей (svej)的同源對似詞。

šved (romanization)
шве́да
шве́ды (nominative plural)
шве́дов (genitive plural)
шве́дка (feminine)


шофёр

借自法語 chauffeur (字面意思是“司爐”)。

šofjór (romanization)
шофёра
шофёры (nominative plural)
шофёров (genitive plural)
шофёрский


шнурок

šnurók (romanization)
шнурка́
шнурки́ (nominative plural)
шнурко́в (genitive plural)


штангист

源自 шта́нга (štánga) + -ист (-ist)。

štangíst (romanization)
штанги́ста
штанги́сты (nominative plural)
штанги́стов (genitive plural)
штанги́стка (feminine)


шрам

借自烏克蘭語 шрам (šram)，來自波蘭語 szram、szrama，來自中古高地德語 schramme、schramm（德語 Schramme）。

šram (romanization)
шра́ма
шра́мы (nominative plural)
шра́мов (genitive plural)


шах

借自波斯語 شاه (šâh)。

šax (romanization)
ша́ха
ша́хи (nominative plural)
ша́хов (genitive plural)


штамп

štamp (romanization)
шта́мпа
шта́мпы (nominative plural)
шта́мпов (genitive plural)


шарф

衍生自德語 Schärpe。

šarf (romanization)
ша́рфа
ша́рфы (nominative plural)
ша́рфов (genitive plural)
ша́рфовый
ша́рфик (diminutive)


шрифт

借自德語 Schrift (“筆跡；字型”)。

šrift (romanization)
шри́фта
шри́фты (nominative plural)
шрифты́ (nominative plural)
шри́фтов (genitive plural)
шрифто́в (genitive plural)


шланг

šlang (romanization)
шла́нга
шла́нги (nominative plural)
шла́нгов (genitive plural)

пожа́рный шланг

прики́нуться шла́нгом


шаман

借自鄂溫克語 шама̄н (şamān)、сама̄н (samān)。

šamán (romanization)
шама́на
шама́ны (nominative plural)
шама́нов (genitive plural)
шама́нка (feminine)


штурвал

šturvál (romanization)
штурва́ла
штурва́лы (nominative plural)
штурва́лов (genitive plural)


шнур

šnur (romanization)
шнура́
шнуры́ (nominative plural)
шнуро́в (genitive plural)


шеврон

借自法語 chevron。шевро́ (ševró)的同源對似詞。

ševrón (romanization)
шевро́на
шевро́ны (nominative plural)
шевро́нов (genitive plural)


шпион

špión (romanization)
шпио́на
шпио́ны (nominative plural)
шпио́нов (genitive plural)
шпио́нка (feminine)
шпио́нский


шиповник

šipóvnik (romanization)
шипо́вника
шипо́вники (nominative plural)
шипо́вников (genitive plural)


штуцер

štúcer (romanization)
шту́цера
штуцера́ (nominative plural)
шту́церы (nominative plural)
штуцеро́в (genitive plural)
шту́церов (genitive plural)


шурин

繼承自原始斯拉夫語 *šurь。

šúrin (romanization)
шу́рина
шурья́ (nominative plural)
шу́рины (nominative plural)
шурьёв (genitive plural)
шу́ринов (genitive plural)


шалаш

借自突厥語族來源，源自匈牙利語 szállás。

šaláš (romanization)
шалаша́
шалаши́ (nominative plural)
шалаше́й (genitive plural)

шала́шник

šalášnik, “園丁鳥”

шалашо́вка

šalašóvka, “妓女”

рыбачий шалаш

雙層床的下層，上層掛一條毯子作為簾子


шеф

šef (romanization)
ше́фа
ше́фы (nominative plural)
ше́фов (genitive plural)


шифр

借自法語 chiffre，來自中世紀拉丁語 cifra，來自阿拉伯語 صِفْر (ṣifr)。цифра (cifra)的同源對似詞。

šifr (romanization)
ши́фра
ши́фры (nominative plural)
ши́фров (genitive plural)


шашлык

借自克里米亞韃靼語 şışlıq / шишлик。

šašlýk (romanization)
шашлыка́
шашлыки́ (nominative plural)
шашлыко́в (genitive plural)


шаг

來自早期*сяг (*sjag)，來自原始斯拉夫語 *sęgъ。

šag (romanization)
ша́га
шага́^*
шаги́ (nominative plural)
шаго́в (genitive plural)
ша́говый
шажо́к (diminutive)

根據語言學指南，主格/變格的數字2 (два (dva))、3 (три (tri)) 或4 (четы́ре (četýre))之後，當屬格單數被要求時，重音會移動至格的結尾：с пе́рвого ша́га (s pérvovo šága)，以及два шага́ (dva šagá)、три́дцать три шага́ (trídcatʹ tri šagá)、со́рок четы́ре шага́ (sórok četýre šagá)。然而，這點在現代拼寫被避免使用。

шаг за ша́гом


штатский

štátskij (romanization)
шта́тского
шта́тские (nominative plural)
шта́тских (genitive plural)

вое́нные и шта́тские ― vojénnyje i štátskije ― 军人和平民


шлем

借自教會斯拉夫語 шлѣмъ (šlěmŭ)，來自原始斯拉夫語 *šelmъ。шело́м (šelóm)的同源對似詞，替代東斯拉夫語形式。

šlem (romanization)
шле́ма
шле́мы (nominative plural)
шле́мов (genitive plural)


чиновник

činóvnik (romanization)
чино́вника
чино́вники (nominative plural)
чино́вников (genitive plural)
чино́вница (feminine)
чино́вничий

Ru-чиновник.ogg

высокопоста́вленный чино́вник


чиновник

činóvnik (romanization)
чино́вника
чино́вники (nominative plural)
чино́вников (genitive plural)

Ru-чиновник.ogg


эквивалент

ekvivalént (romanization)
эквивале́нта
эквивале́нты (nominative plural)
эквивале́нтов (genitive plural)


штаны

衍生自突厥語族語言。語源學分析為 iç (“裡面，內部”) + ton (“衣服，服裝”)。https://www.nisanyansozluk.com/kelime/don

štaný (romanization)
штано́в
штани́шки (diminutive)

штани́на f

štanína, “褲腿”


эклер

eklér (romanization)
экле́ра
экле́ры (nominative plural)
экле́ров (genitive plural)

意可蕾，奶油卷，閃電泡芙


чин

繼承自古東斯拉夫語 чинъ (činŭ)，來自原始斯拉夫語 *činъ，源頭來自原始印歐語 *kʷey-。

čin (romanization)
чи́на
чины́ (nominative plural)
чино́в (genitive plural)


щи

зелёные щи

Хо́чешь вчера́шних ще́й? Приходи́ за́втра!

想吃昨天的白菜湯嗎？明天吧！


шторм

借自荷蘭語 storm或中古低地德語 storm。

štorm (romanization)
што́рма
што́рмы (nominative plural)
што́рмов (genitive plural)
штормово́й


штабель

štábelʹ (romanization)
шта́беля
штабеля́ (nominative plural)
шта́бели (nominative plural)
штабеле́й (genitive plural)
шта́белей (genitive plural)


щиток

щит (ščit) + -о́к (-ók)。

ščitók (romanization)
щитка́
щитки́ (nominative plural)
щитко́в (genitive plural)

щито́к шле́ма

вратарские щитки́

徽章上作為裝飾圖案的小盾牌


чужой

繼承自原始斯拉夫語 *ťuďь。чу́ждый (čúždyj)的同源對似詞。

čužój (romanization)
чужо́го
чужи́е (nominative plural)
чужи́х (genitive plural)

外星人，陌生人，外國人，局外人


шафран

借自鄂圖曼土耳其語 صفران (土耳其語 safran)，來自阿拉伯語 زَعْفَرَان (zaʕfarān)。

šafrán (romanization)
шафра́на
шафра́ны (nominative plural)
шафра́нов (genitive plural)


эксклав

ekskláv (romanization)
экскла́ва
экскла́вы (nominative plural)
экскла́вов (genitive plural)


щенок

繼承自古東斯拉夫語 щенѧ (ščenę)，來自原始斯拉夫語 *ščenę。

ščenók (romanization)
щенка́
щенки́ (nominative plural)
щеня́та (nominative plural)
щенко́в (genitive plural)
щеня́т (genitive plural)
щено́чек (diminutive)

Ах ты щено́к! Да как (же) у тебя́ язы́к поверну́лся сказа́ть тако́е?

你這個狗娘養的！你怎麼能說這樣的話呢？

Ax ty ščenók! Da kak (že) u tebjá jazýk povernúlsja skazátʹ takóje?


эксперт

ekspért (romanization)
экспе́рта
экспе́рты (nominative plural)
экспе́ртов (genitive plural)
экспе́ртный

Ru-эксперт.ogg


экраноплан

ekranoplán (romanization)
экранопла́на
экранопла́ны (nominative plural)
экранопла́нов (genitive plural)


щёлок

ščólok (romanization)
щёлока
щёлоки (nominative plural)
щёлоков (genitive plural)


экспериментатор

eksperimentátor (romanization)
эксперимента́тора
эксперимента́торы (nominative plural)
эксперимента́торов (genitive plural)


экипаж

ekipáž (romanization)
экипа́жа
экипа́жи (nominative plural)
экипа́жей (genitive plural)


Эквадор

源自西班牙語 Ecuador。

Ru-Эквадор.ogg

Респу́блика Эквадо́р

厄瓜多爾，厄瓜多（國家名，位於南美洲西北海岸）

厄瓜多爾，厄瓜多（國家名，位於南美洲西北海岸）

(官方名稱)


шофер

šófer (romanization)
шо́фера
шофера́ (nominative plural)
шоферо́в (genitive plural)


шофер

шофёр (šofjór)的另一種拼寫法


шов

繼承自原始斯拉夫語 *šьvъ。對照шить (šitʹ)。參見原始斯拉夫語 *šiti。

šov (romanization)
шва
швы (nominative plural)
швов (genitive plural)


штоф

štof (romanization)
што́фа
што́фы (nominative plural)
што́фов (genitive plural)
што́фный

俄升 （舊液體單位，等於 1.2299公升）

一俄升裝瓶酒 (伏特加或其他蒸餾酒)


штоф

štof (romanization)
што́фа
што́фы (nominative plural)
што́фов (genitive plural)


царь

繼承自古東斯拉夫語 цьсарь (cĭsarĭ)，來自цѣсарь (cěsarĭ)，來自原始斯拉夫語 *cěsařь，來自日耳曼語族語言，來自原始日耳曼語 *kaisaraz，來自拉丁語 Caesar (“凱撒”)。

carʹ (romanization)
царя́
цари́ (nominative plural)
царе́й (genitive plural)
цари́ца (feminine)
ца́рский
царёк (diminutive)

→ 英語: tsar
→ 印地語: ज़ार

→ 法語: tsar
→ 波斯語: تزار

1547年至1721年間，俄羅斯的國號是沙皇國；而1721年，俄羅斯更改國號為帝國，此國號一直延續到1917年君主制被推翻為止。這段時期內，其君主稱呼為импера́тор (imperátor, 官方, 字面意思是“皇帝”)、госуда́рь (gosudárʹ, 字面意思是“君主”)或самоде́ржец (samodéržec, 字面意思是“專制君主，獨裁者”)。在很長一段時期，稱呼其君主作царь (carʹ)被視為俚語用法。在俄羅斯君主製作的各國頭銜列表中，也可能會使用此詞來稱呼非俄羅斯君主，例如：царь По́льский (carʹ Pólʹskij)，意為“波蘭國王”。

國王（比喻或指非歐洲的君主）

царь звере́й

царь и бог

царь небе́сный

царь царе́й

при царе́ Горо́хе

Он без царя́ в голове́!


экземпляр

ekzɛmpljár, ekzempljár (romanization)
экземпля́ра
экземпля́ры (nominative plural)
экземпля́ров (genitive plural)

Ru-экземпляр.ogg

樣本，樣品，實例，副本 冊，本，件

Кни́га вы́шла в коли́честве 1000 экземпля́ров.

Kníga výšla v kolíčestve 1000 ekzempljárov.

樣本，樣品，實例，副本 個體

но́вый экземпля́р жира́фа в зоологи́ческом саду́

nóvyj ekzempljár žiráfa v zoologíčeskom sadú

樣本，樣品，實例，副本 該類群體的代表


шведский

Ru-шведский.ogg


штраф

借自德語 Strafe (“處罰、刑罰、罰款”)。

štraf (romanization)
штра́фа
штра́фы (nominative plural)
штра́фов (genitive plural)
штрафно́й

第二次世界大戰的蘇聯軍隊刑罰營。


электровоз

elektrovóz (romanization)
электрово́за
электрово́зы (nominative plural)
электрово́зов (genitive plural)


эксперимент

eksperimént (romanization)
экспериме́нта
экспериме́нты (nominative plural)
экспериме́нтов (genitive plural)

Ru-эксперимент.ogg


шакал

借自德語 Schakal，源自鄂圖曼土耳其語 چقال (çakal)，源自波斯語 شغال (šağâl)，源自梵語 सृगाल (sṛgāla, “胡狼”)。

šakál (romanization)
шака́ла
шака́лы (nominative plural)
шака́лов (genitive plural)


шовинизм

šovinízm (romanization)
шовини́зма
шовини́змы (nominative plural)
шовини́змов (genitive plural)

Ru-шовинизм.ogg

Социали́зм на слова́х, шовини́зм на де́ле

口頭上是社會主義，行動上卻是沙文主義。


экран

ekrán (romanization)
экра́на
экра́ны (nominative plural)
экра́нов (genitive plural)
экра́нный
экра́нчик (diminutive)


эликсир

借自法語 élixir。

eliksír (romanization)
эликси́ра
эликси́ры (nominative plural)
эликси́ров (genitive plural)


шифровальщик

шифрова́ть (šifrovátʹ) + -льщик (-lʹščik)

šifroválʹščik (romanization)
шифрова́льщика
шифрова́льщики (nominative plural)
шифрова́льщиков (genitive plural)


эму

派生自葡萄牙語 ema。


элеватор

elevátor (romanization)
элева́тора
элева́торы (nominative plural)
элева́торов (genitive plural)


штат

借自德語 Staat (“州、省”)，來自中古低地德語 stāt，來自中古荷蘭語 staet，來自拉丁語 stātus。語義發展受到同拉丁語源的法語 état所影響。

štat (romanization)
шта́та
шта́ты (nominative plural)
шта́тов (genitive plural)


член

借自教會斯拉夫語 *члѣнъ (*člěnŭ)，來自原始斯拉夫語 *čelnъ，來自原始印歐語 *kel- / *kʷel- + *-nъ。

člen (romanization)
чле́на
чле́ны (nominative plural)
чле́нов (genitive plural)
чле́нский

Голо́вка, как и те́ло полово́го чле́на, соде́ржит мно́жество лаку́н, при полово́м возбужде́нии заполня́ющихся кро́вью. Кро́ме того́, на ней име́ется большо́е коли́чество не́рвных оконча́ний, что де́лает её наибо́лее чувстви́тельной ча́стью чле́на.

龜頭和陰莖主體類似，有著許多腔體，在性興奮時會充血。而且，它還有大量的神經末梢，這使得它成為陰莖最敏感的部位。

Golóvka, kak i télo polovóvo čléna, sodéržit mnóžestvo lakún, pri polovóm vozbuždénii zapolnjájuščixsja króvʹju. Króme tovó, na nej iméjetsja bolʹšóje kolíčestvo nérvnyx okončánij, što délajet jejó naibóleje čuvstvítelʹnoj částʹju čléna.

Он улыбну́лся, когда́ я положи́ла ру́ку ме́жду его́ бёдрами и начала́ гла́дить его́ большо́й чле́н.

他一邊微笑著，我一邊把手塞進他大腿中間，開始擼動他的大雞巴。

On ulybnúlsja, kogdá ja položíla rúku méždu jevó bjódrami i načalá gláditʹ jevó bolʹšój člén.


эмират

emirát (romanization)
эмира́та
эмира́ты (nominative plural)
эмира́тов (genitive plural)


эмиссар

emissár (romanization)
эмисса́ра
эмисса́ры (nominative plural)
эмисса́ров (genitive plural)

Ru-эмиссар.ogg


шлях

借自烏克蘭語 шлях (šljax)或白俄羅斯語 шлях (šljax)，比方說波蘭語 szlach或szlak。

šljax (romanization)
шля́ха
шляхи́ (nominative plural)
шля́хи (nominative plural)
шляхо́в (genitive plural)
шля́хов (genitive plural)


шкаф

可能來自中古低地德語 schap和/或中古荷蘭語 scap（都是“櫥櫃，櫥，櫃”的意思）。詞尾的-ф可能是受到中古高地德語同源詞schaf的影響，後者意思通常為“桶，酒桶”。然而，這可能僅僅是語音上的不規則。

škaf (romanization)
шка́фа
шкафы́ (nominative plural)
шкафо́в (genitive plural)
шка́фчик (diminutive)


экскаватор

ekskavátor (romanization)
экскава́тора
экскава́торы (nominative plural)
экскава́торов (genitive plural)


эмбрион

embrión (romanization)
эмбрио́на
эмбрио́ны (nominative plural)
эмбрио́нов (genitive plural)


эпицентр

epicéntr (romanization)
эпице́нтра
эпице́нтры (nominative plural)
эпице́нтров (genitive plural)


шоколад

最初作чокола́д (čokolád)和чикола́д (čikolád)，源自意大利語 cioccolata。шокола́д (šokolád)的形式源自德語 Schokolade。

šokolád (romanization)
шокола́да
шокола́ды (nominative plural)
шокола́дов (genitive plural)
шокола́дный
шокола́дка (diminutive)

Ru-шоколад.ogg

Кто в шокола́де?

誰成功了？ (字面意思是「誰在巧克力？」)


энцефалит

encefalít (romanization)
энцефали́та
энцефали́ты (nominative plural)
энцефали́тов (genitive plural)


энтузиазм

entuziázm (romanization)
энтузиа́зма
энтузиа́змы (nominative plural)
энтузиа́змов (genitive plural)

Ru-энтузиазм.ogg


эпсилон

借自古希臘語 ἒ ψιλόν (è psilón)。

épsilon (romanization)
э́псилона
э́псилоны (nominative plural)
э́псилонов (genitive plural)


шпинат

špinát (romanization)
шпина́та
шпина́ты (nominative plural)
шпина́тов (genitive plural)


эпитет

來自古希臘語 ἐπίθετον (epítheton, “綽號，形容詞”)。

epítet (romanization)
эпи́тета
эпи́теты (nominative plural)
эпи́тетов (genitive plural)


эпилог

epilóg (romanization)
эпило́га
эпило́ги (nominative plural)
эпило́гов (genitive plural)

эпило́г рома́на

уда́чный эпило́г

эпило́г всей жи́зни


эскиз

eskíz (romanization)
эски́за
эски́зы (nominative plural)
эски́зов (genitive plural)


штык

約自1706年起已經證實。借自波蘭語 sztych及/或透過古盧森尼亞語 штыхъ (štyx, “尖端”)，即使韻尾的差異似乎無法解釋。

štyk (romanization)
штыка́
штыки́ (nominative plural)
штыко́в (genitive plural)

Примкну́ть штыки́!

步兵 (作為軍力的計數單位；參見са́бля (sáblja)、ша́шка (šáška))

отря́д в сто штыко́в и пятьдеся́т са́бель

由一百名士兵和五十名步兵組成的部隊

otrjád v sto štykóv i pjatʹdesját sábelʹ

на шты́к ― na štýk ― 一鏟子深


эрцгерцог

ercgércog (romanization)
эрцге́рцога
эрцге́рцоги (nominative plural)
эрцге́рцогов (genitive plural)
эрцгерцоги́ня (feminine)


этикет

etikét (romanization)
этике́та
этике́ты (nominative plural)
этике́тов (genitive plural)


эстамп

estámp (romanization)
эста́мпа
эста́мпы (nominative plural)
эста́мпов (genitive plural)


южанин

južánin (romanization)
южа́нина
южа́не (nominative plural)
южа́н (genitive plural)


эсминец

эска́дренный миноно́сец (eskádrennyj minonósec)之縮寫。

esmínec (romanization)
эсми́нца
эсми́нцы (nominative plural)
эсми́нцев (genitive plural)


эпос

épos (romanization)
э́поса
э́посы (nominative plural)
э́посов (genitive plural)


юпитер

jupíter (romanization)
юпи́тера
юпи́теры (nominative plural)
юпи́теров (genitive plural)


эпиграф

epígraf (romanization)
эпи́графа
эпи́графы (nominative plural)
эпи́графов (genitive plural)


явор

jávor (romanization)
я́вора
я́воры (nominative plural)
я́воров (genitive plural)


ювелир

juvelír (romanization)
ювели́ра
ювели́ры (nominative plural)
ювели́ров (genitive plural)
ювели́рный


эффект

effékt (romanization)
эффе́кта
эффе́кты (nominative plural)
эффе́ктов (genitive plural)


ягуар

jaguár (romanization)
ягуа́ра
ягуа́ры (nominative plural)
ягуа́ров (genitive plural)


юморист

jumoríst (romanization)
юмори́ста
юмори́сты (nominative plural)
юмори́стов (genitive plural)

Ru-юморист.ogg


эшафот

ešafót (romanization)
эшафо́та
эшафо́ты (nominative plural)
эшафо́тов (genitive plural)


юань

借自官話 圓／圆 (yuán)。

juánʹ (romanization)
юа́ня
юа́ни (nominative plural)
юа́ней (genitive plural)


этнограф

этногра́фия (etnográfija) 的逆構詞。

etnógraf (romanization)
этно́графа
этно́графы (nominative plural)
этно́графов (genitive plural)


эллипс

éllips (romanization)
э́ллипса
э́ллипсы (nominative plural)
э́ллипсов (genitive plural)


энтузиаст

entuziást (romanization)
энтузиа́ста
энтузиа́сты (nominative plural)
энтузиа́стов (genitive plural)
энтузиа́стка (feminine)


юс

借自教會斯拉夫語 ѫсъ (ǫsŭ, “大尤斯”)。

jus (romanization)
ю́са
ю́сы (nominative plural)
ю́сов (genitive plural)

尤斯，古西里爾字母中兩個鼻元音字母的名稱，包括小尤斯 (Ѧ) 與大尤斯 (Ѫ)。

юс ма́лый

юс большо́й


язычок

jazyčók (romanization)
язычка́
язычки́ (nominative plural)
язычко́в (genitive plural)


щит

繼承自古東斯拉夫語 щитъ (ščitŭ)，來自原始斯拉夫語 *ščitъ (“盾牌”)，來自原始波羅的-斯拉夫語 *skeita，來自原始印歐語 *skey-to-m，來自*skey- (“切，分離”)。與塞爾維亞-克羅地亞語 štit、古愛爾蘭語 scíath、拉丁語 scūtum等同源。

ščit (romanization)
щита́
щиты́ (nominative plural)
щито́в (genitive plural)
щитово́й
щито́к (diminutive)

щит управле́ния

распредели́тельный щит


якут

jakút (romanization)
яку́та
яку́ты (nominative plural)
яку́тов (genitive plural)
яку́тка (feminine)


юрист

juríst (romanization)
юри́ста
юри́сты (nominative plural)
юри́стов (genitive plural)


юродивый

繼承自古東斯拉夫語 юродивъ (jurodivŭ)。與原始斯拉夫語 *ǫrodъ有所關聯。註釋表明其來自古諾夫哥羅德方言或老普斯科夫方言，對照老普斯科夫方言 ѭза。

juródivyj (romanization)
юро́дивого
юро́дивые (nominative plural)
юро́дивых (genitive plural)
юро́дивая (feminine)


ящер

繼承自原始斯拉夫語 *aščerъ。

jáščer (romanization)
я́щера
я́щеры (nominative plural)
я́щеров (genitive plural)


эталон

借自法語 étalon，來自古法語 estalon，來自古法蘭克語 *stalo。

etalón (romanization)
этало́на
этало́ны (nominative plural)
этало́нов (genitive plural)
этало́нный


эфир

借自古希臘語 αἰθήρ (aithḗr, “高空”)。

efír (romanization)
эфи́ра
эфи́ры (nominative plural)
эфи́ров (genitive plural)

в эфи́ре

прямо́й эфи́р

現場直播 (字面意思是「直接廣播」)


японский

Ru-японский.ogg


ход

繼承自古東斯拉夫語 ходъ (xodŭ)，來自原始斯拉夫語 *xodъ，來自原始印歐語 *sod-，與古希臘語 ὁδός (hodós, “門檻；道路；旅途”)、英語後綴-ode源頭相同。

(曲線的) 形狀，趨勢，相關性


ход

xod (romanization)
хо́да
ходы́ (nominative plural)
ходо́в (genitive plural)


ход

xod (romanization)
хо́да
ходы́ (nominative plural)
хо́ды (nominative plural)
ходо́в (genitive plural)


ход

xod (romanization)
хо́да
хода́ (nominative plural)
ходо́в (genitive plural)


ясень

繼承自原始斯拉夫語 *asenь。

jásenʹ (romanization)
я́сеня
я́сени (nominative plural)
я́сеней (genitive plural)


юноша

借自教會斯拉夫語 юноша (junoša)，對照古東斯拉夫語 уноша (unoša)。

júnoša (romanization)
ю́ноши
ю́ноши (nominative plural)
ю́ношей (genitive plural)


эрудит

借自拉丁語 ērudītus。

erudít (romanization)
эруди́та
эруди́ты (nominative plural)
эруди́тов (genitive plural)
эруди́тка (feminine)


ячмень

繼承自古東斯拉夫語 ꙗчьмꙑ (jačĭmy)，來自原始斯拉夫語 *(j)ęčьmy。與包括古希臘語 ἀκοστή (akostḗ, “大麥”)、拉丁語 acus (“針葉”)和古英語 ahar (“玉米穗”)同源。

jačménʹ (romanization)
ячменя́
ячмени́ (nominative plural)
ячмене́й (genitive plural)


шут

繼承自古東斯拉夫語 шутъ (šutŭ)，來自原始斯拉夫語 *šutъ。

šut (romanization)
шута́
шуты́ (nominative plural)
шуто́в (genitive plural)


яхтсмен

jaxtsmén (romanization)
яхтсме́на
яхтсме́ны (nominative plural)
яхтсме́нов (genitive plural)
яхтсме́нка (feminine)


эстонский

Ru-эстонский.ogg


этап

借自法語 étape，來自德語 Stapel。

etáp (romanization)
эта́па
эта́пы (nominative plural)
эта́пов (genitive plural)

но́вый эта́п строи́тельства

после́дний эта́п эстафе́ты

遞解犯人的住宿站； 一批被押解的犯人


ястреб

繼承自原始斯拉夫語 *àstrę̄bъ。

jástreb (romanization)
я́стреба
ястреба́ (nominative plural)
я́стребы (nominative plural)
ястребо́в (genitive plural)
я́стребов (genitive plural)


яд

來自古東斯拉夫語 ядъ (jadŭ) / ѣдъ (ědŭ)，來自原始斯拉夫語 *jadъ。

jad (romanization)
я́да
я́ды (nominative plural)
я́дов (genitive plural)

Э́то ме́дленный яд

1999, “Я сошла́ с ума́”, 演出者 t.A.T.u.:

害人之心不可有，防人之心不可無


янтарь

繼承自中古俄語 ꙗнтарь，來自早期онтарь (ontarʹ)、оньтарь (onʹtarʹ)。借自立陶宛語的方言jentaras、gẽntaras和書面語giñtaras、gintãras。

jantárʹ (romanization)
янтаря́
янтари́ (nominative plural)
янтаре́й (genitive plural)
янта́рный

** 西里爾字母: јантар
** 拉丁字母: jantar


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šip (romanization)
шипа́
шипы́ (nominative plural)
шипо́в (genitive plural)

Не быва́ет ро́зы без шипо́в

有得必有失 (字面意思是「每朵玫瑰都有荊棘」)

ши́ны с шипа́ми


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。


шип

繼承自原始斯拉夫語 *šipъ。

šip (romanization)
ши́па
ши́пы (nominative plural)
ши́пов (genitive plural)


японец

japónec (romanization)
япо́нца
япо́нцы (nominative plural)
япо́нцев (genitive plural)
япо́нка (feminine)


як

源頭來自藏語 གཡག (g.yag)，來自原始漢藏語 *g-jak ~ g-jaŋ。

jak (romanization)
я́ка
я́ки (nominative plural)
я́ков (genitive plural)


мотор

借自拉丁語 motor。

motór (romanization)
мото́ра
мото́ры (nominative plural)
мото́ров (genitive plural)
мото́рный
мото́рчик (diminutive)


юг

傳統上認為借自教會斯拉夫語 югъ (jugŭ)、原始斯拉夫語 *jugъ，對照古東斯拉夫語 угъ (ugŭ)。然而，自我創新也是有可能的，對照教會斯拉夫語的借詞或沒有發生Iota化的詞中出現的 /й/ ：來自芬蘭語 huude 的方言詞 ю́дега (júdega, “白霜”)，部分北部俄語方言中 у (u) 讀若 /ю/，以及юрод (jurod)出現在教會斯拉夫語Ѫродъ (Ǫrodŭ)的現象。

jug (romanization)
ю́га
юга́ (nominative plural)
юго́в (genitive plural)

Уе́хать на юга́

жить на ю́ге

юг ве́ет, ста́рого гре́ет


январь

借自教會斯拉夫語 генуарь (genuarĭ)、генуарии (genuarii)，來自中古希臘語 Γενάρης (Genárēs)、Ἰανουάριος (Ianouários)，來自拉丁語 iānuārius，來自拉丁語 Iānus (“雅努斯，羅馬神話的神明”)，來自（大概）原始印歐語 *ei- (“去”)。

janvárʹ (romanization)
января́
январи́ (nominative plural)
январе́й (genitive plural)
янва́рский

ғинуар

經由棄用的генварь (genvarʹ)形

ғинуар

經由棄用的генварь (genvarʹ)形

в январе́

в январе́ э́того го́да

в январе́ про́шлого го́да

в январе́ бу́дущего го́да

до января́

с января́ по дека́брь

к январю́

пе́рвое января́

пе́рвого января́

1-го января́ 2010 г.

1.I.2010 г.


шишка

繼承自古東斯拉夫語 шишька (šišĭka)，來自原始斯拉夫語 *šišьka。

šíška (romanization)
ши́шки
ши́шки (nominative plural)
ши́шек (genitive plural)

мушмула́

歐楂（Mespilus gen. et spp.；亦以唯複名詞形式作ши́шки (šíški)和ши́шковое дерево (šíškovoje derevo)，及更常用的чи́шка (číška)、чи́шки (číški)、чи́шковое дерево (číškovoje derevo)）


ящик

繼承自古東斯拉夫語 аскъ (askŭ)或ꙗскъ (jaskŭ)，來自古諾爾斯語 askr (“木製容器”)或eski (“灰燼盒”)。參見*askaz的同源詞。
“祕密設施”的義項，來自蘇聯時期的規定，將郵件寄往沒有名稱的郵政信箱，對這些設施的名稱進行保密。

jáščik (romanization)
я́щика
я́щики (nominative plural)
я́щиков (genitive plural)
я́щичек (diminutive)


вес

繼承自原始斯拉夫語 *věsъ。與ве́сить (vésitʹ, “稱量”)和висе́ть (visétʹ, “掛”)相關。語義轉變對照拉丁語 pondus (“重量”)、拉丁語 pendo (“掛，懸掛，稱”)。

ves (romanization)
ве́са
веса́ (nominative plural)
весо́в (genitive plural)
весово́й

俄語中使用без ве́са或без ве́су都是重量的意思。


вес

懸掛點，平衡點；通常用於表達на весу́ (na vesú, “懸掛著的”)。


ярлык

來自韃靼語 ярлыг (yarlığ)。

jarlýk (romanization)
ярлыка́
ярлыки́ (nominative plural)
ярлыко́в (genitive plural)

гра́мота

札兒里黑（俄羅斯13至15世紀金帳汗國時期的詔書）

ярлычо́к

jarlyčók, “小標籤”

札兒里黑（俄羅斯13至15世紀金帳汗國時期的詔書）

Метрополитъ Петръ, такъ же какъ и другіе, ѣздилъ въ Орду; подъ 1313 годомъ въ лѣтописи говори́тся, что Князь Великій Михаилъ Ярославичъ и съ нимъ Митрополитъ Петръ пошли́ въ Орду, по тому что въ Ордѣ Ханъ Узвекъ сѣлъ, и все обнови́лось, и всѣ приходи́ли въ Орду и ярлыки́ бра́ли, ка́ждый на своё и́мя. Митрополи́тъ Петръ былъ въ Ордѣ у Хана въ велико чести, и отпущенъ былъ отъ Хана со мно́гою честію и упра́вою на Русь, и всѣ Православные Христіяне встрѣчали его́ по э́тому со мно́гою ра́достью.

彼得都主教和其他人一样，去了萨莱；在1313年的记录中说，米哈伊尔-雅罗斯拉夫奇大公和彼得都主教一起去了萨莱，因为在月即别汗在萨莱。萨莱的一切都焕然一新，所有人都以自己的名义拿着札儿里黑，去了萨莱。大汗对彼得都主教评价甚高，大汗把他和他的同行人以很高的礼遇送回到了罗斯，因此所有东正教徒都很高兴地迎接他。

1865, Геннадій Карповъ（根纳季·卡尔波夫）, О́черки изъ исторіи россіиской церко́вной іерархіи, 莫斯科:

Же́нщина сде́лала вы́вод, что ярлы́к был пришит одни́м из рабо́тников фа́брики, изгота́вливающей изде́лия Primark (страна́-производи́тель пла́тья не называ́ется).

这名妇女得出结论，标签是由生产普利马克商品的工厂工人之一缝制的（裙子的生产国未被提及）。

2014 June 24, “На пла́тье изве́стной мо́дной ма́рки нашли́ ярлы́к с мольбо́й о по́мощи”, 出自 Lenta.ru:

При э́том экспе́рты пока́ не совсе́м понима́ют, что вообще́ стоит счита́ть иску́сственным интелле́ктом. Традицио́нные определе́ния уже устаре́ли, ведь распознава́ть изображе́ния и текст, отвеча́ть на просты́е вопро́сы и да́же писать му́зыку уме́ют все те же нейросети. Одна́ко мо́дный термин бы́стро подхвати́ли маркето́логи, и тепе́рь ярлы́к ИИ акти́вно применя́ется в продвиже́нии мно́гих перспекти́вных се́рвисов.

也就是说，专家们并不完全了解什么应该被定义为人工智能。随着时间的推移，传统的定义已经过时，因为识别图片和文本、回答普通问题，甚至作曲，现在所有神经网络都能做到。然而，这个时髦的术语在营销人员中迅速流行起来，现在“人工智能”的标签被广泛用于推销许多有潜在商机的服务。

2016 November 25, “Одни́ деньги на уме́”, 出自 Lenta.ru:

В нём [в приложе́нии обме́на мгнове́нными сообще́ниями] появи́лось три но́вых спо́соба взаимоде́йствия с предприя́тиями: ярлы́к для мгнове́нного начала перепи́ски, возмо́жность запра́шивать у компа́ний поса́дочные тало́ны и други́е да́нные тако́го рода, а та́кже подде́ржка в режи́ме реа́льного вре́мени.

在其[即时通讯应用程序]中出现了三种与公司互动的新模式：一是用于迅速开启互动的快捷按钮，二是向公司询问登机牌等类似数据的可能性，以及实时支持。

2018 August 3, “Facebook всерьёз взяла́сь за монетиза́цию WhatsApp”, 出自 3D News – Daily Digital Digest，解释The Verge的博文，来自WhatsApp 新闻稿:


выступление

вы́ступить (výstupitʹ) + -е́ние (-énije)。

vystuplénije(gon,šou) (romanization)
выступле́ние(гон,шоу)а
выступле́ние(гон,шоу)ы (nominative plural)
выступле́ние(гон,шоу)ов (genitive plural)

Ru-выступление.ogg

выступа́ть

как правило начальнику цеха


оборотень

óborotenʹ (romanization)
о́боротня
о́боротни (nominative plural)
о́боротней (genitive plural)

Ru-оборотень.ogg

о́боротни в пого́нах


ёж

繼承自原始斯拉夫語 *ežь。

jož (romanization)
ежа́
ежи́ (nominative plural)
еже́й (genitive plural)
ежи́ха (feminine)
ежо́вый
ёжик (diminutive)


режим

借自法語 régime。

režím (romanization)
режи́ма
режи́мы (nominative plural)
режи́мов (genitive plural)
режи́мный


прикол

prikól (romanization)
прико́ла
прико́лы (nominative plural)
прико́лов (genitive plural)

Вот э́то прико́л! Где ты откопа́л э́тот ста́рый граммофо́н?

不是開玩笑吧？那個舊留聲機你在哪找着的？

Vot éto prikól! Gde ty otkopál étot stáryj grammofón?

стоя́ть на прико́ле


Виктор

與英語 Victor 同源。

Víktor (romanization)
Ви́ктора
Ви́кторы (nominative plural)
Ви́кторов (genitive plural)

，維克多或維克托男性人名，等價於英語Victor


промискуитет

promiskuitét (romanization)
промискуите́та
промискуите́ты (nominative plural)
промискуите́тов (genitive plural)


весёлый

繼承自原始斯拉夫語 *veselъ.

vesjólyj (romanization)
весёлого
весёлые (nominative plural)
весёлых (genitive plural)

Ru-весёлый.ogg


доклад

докла́дывать (dokládyvatʹ) 的動詞派生詞。

doklád (romanization)
докла́да
докла́ды (nominative plural)
докла́дов (genitive plural)
докладно́й


вдовец

vdovéc (romanization)
вдовца́
вдовцы́ (nominative plural)
вдовцо́в (genitive plural)
вдова́ (feminine)


портфель

portfélʹ (romanization)
портфе́ля
портфе́ли (nominative plural)
портфе́лей (genitive plural)

Ru-портфель.ogg


смерч

繼承自古東斯拉夫語 смьрьчь (smĭrĭčĭ, “雲”)。與包括сморка́ть (smorkátʹ, “擤鼻涕”)、морок (morok, “黑暗、雲、霧”)和мрак (mrak, “黑暗”)等同源。

smerč (romanization)
сме́рча
сме́рчи (nominative plural)
сме́рчей (genitive plural)


декаданс

dɛkadáns (romanization)
декада́нса
декада́нсы (nominative plural)
декада́нсов (genitive plural)

Ru-декаданс.ogg


кондом

kondóm (romanization)
кондо́ма
кондо́мы (nominative plural)
кондо́мов (genitive plural)


вихрь

繼承自古東斯拉夫語 вихърь (vixŭrĭ)，來自原始斯拉夫語 *vixъrъ。與вить (vitʹ)同源。

vixrʹ (romanization)
ви́хря
ви́хри (nominative plural)
ви́хрей (genitive plural)
вихрево́й


отпечаток

繼承自原始斯拉夫語 *otъpečatьkъ。可同步分析為отпеча́тать (otpečátatʹ) + -ок (-ok)。

otpečátok (romanization)
отпеча́тка
отпеча́тки (nominative plural)
отпеча́тков (genitive plural)

Ru-отпечаток.ogg

отпеча́ток па́льца


люди

繼承自原始斯拉夫語 *ľudьje。

ljúdi (romanization)
люде́й
людско́й
люди́шки

то́лпы люде́й


голова

繼承自古東斯拉夫語 голова (golova)，來自原始斯拉夫語 *golva，來自原始波羅的-斯拉夫語 *galˀwā́ˀ，來自原始印歐語 *gelH-，英語 callow也經由此處。глава́ (glavá)的同源對似詞（教會斯拉夫主義）。

golová (romanization)
головы́
го́ловы (nominative plural)
голо́в (genitive plural)

городско́й голова́

сам себе́ голова́


плащ

繼承自原始斯拉夫語 *plaščь。

plašč (romanization)
плаща́
плащи́ (nominative plural)
плаще́й (genitive plural)
плащево́й
пла́щик (diminutive)


Дмитрий

借自拉丁語 Demetrius，源自古希臘語 Δημήτριος (Dēmḗtrios)，源自 Δημήτηρ (Dēmḗtēr, “得墨忒耳”)。

Dmítrij (romanization)
Дми́трия
Дми́трии (nominative plural)
Дми́триев (genitive plural)

Ru-Дмитрий.ogg

，德米特里男性人名，等價於英語Demetrius


орган

借自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

órgan (romanization)
о́ргана
о́рганы (nominative plural)
о́рганов (genitive plural)

о́рганы вла́сти

законода́тельный о́рган

исполни́тельный о́рган

ме́стный о́рган вла́сти

о́рганы здравоохране́ния

руководя́щие о́рганы

ежедне́вные о́рганы печа́ти


орган

借自古希臘語 ὄργανον (órganon)。

orgán (romanization)
орга́на
орга́ны (nominative plural)
орга́нов (genitive plural)


импульс

ímpulʹs (romanization)
и́мпульса
и́мпульсы (nominative plural)
и́мпульсов (genitive plural)
и́мпульсный

Ru-импульс.ogg


зелёный

來自原始斯拉夫語 *zelenъ，來自原始印歐語 *ǵʰelh₃-；英語 yellow、gold、glow和chlorine也源自於此。

zeljónyj (romanization)
зелёного
зелёные (nominative plural)
зелёных (genitive plural)

Ru-зелёный.ogg


ноябрь

繼承自古東斯拉夫語 ноꙗбрь (nojabrĭ)，來自教會斯拉夫語 ноѩбрь (nojębrĭ)，來自中古希臘語 Νοέμβριος (Noémbrios)。源頭來自拉丁語 november，來自novem，來自原始印歐語 *h₁néwn̥ (“九”) + 拉丁語 -ber，來自-bris，形容詞後綴。

nojábrʹ (romanization)
ноября́
ноябри́ (nominative plural)
ноябре́й (genitive plural)
ноя́брьский

в ноябре́

в ноябре́ э́того го́да

в ноябре́ про́шлого го́да

в ноябре́ бу́дущего го́да

до ноября́

с ноября́ по дека́брь

к ноябрю́

пе́рвое ноября́

пе́рвого ноября́

1-го ноября́ 2010 г.

1.XI.2010 г.


Дед Мороз

Déd Moróz (romanization)
Де́да Моро́за
Де́ды Моро́зы (nominative plural)
Де́дов Моро́зов (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-Дед Мороз.wav

Де́душка Моро́з

严寒老人（相當於西方的聖誕老人）

严寒老人（相當於西方的聖誕老人）


мыш

myš (romanization)
мыша́
мыши́ (nominative plural)
мыше́й (genitive plural)

мышь (myšʹ)的另一種寫法：
老鼠（尤指雄性）

мышь (myšʹ)的另一種寫法：
鼠標


Мин

借自官話 明 (Míng)。


Мин

借自官話 明 (Míng)。

Min (romanization)
Ми́на
Ми́ны (nominative plural)
Ми́нов (genitive plural)
ми́нский

轉寫漢語姓氏 明 (Míng)

，Ming， 源自漢語的姓氏


Юань

借自官話 元 (Yuán)。


Юань

借自官話 元 (Yuán)。

Juánʹ (romanization)
Юа́ня
Юа́ни (nominative plural)
Юа́ней (genitive plural)
юа́ньский

轉寫漢語姓氏 元 (Yuán)

，Yuan， 源自漢語的姓氏


Цин

借自官話 清 (Qīng)。


Цин

借自官話 清 (Qīng)。

Cin (romanization)
Ци́на
Ци́ны (nominative plural)
Ци́нов (genitive plural)
ци́нский

轉寫漢語姓氏 清 (Qīng)


но́мер (nómer) 的縮寫。


З

за́пад (západ, “西”)的縮寫。


красный

繼承自古東斯拉夫語 красьнъ (krasĭnŭ)、красьнꙑи (krasĭnyi, “美麗的，好的”)，來自原始斯拉夫語 *krasьnъ (“美麗的”)。“紅色”釋義是俄語獨有的，並未在原始斯拉夫語*krasьnъ的其他後代語言中出現；最早見於1515年的莫斯科公國外交信件中，為現代俄語的主要用法。
關於釋義發展，對照кра́ска (kráska, “塗料”)，原意假設為“臉紅”和“裝飾”；及кра́сить (krásitʹ, “著色”)，原意為“裝飾”。

krásnyj (romanization)
кра́сного
кра́сные (nominative plural)
кра́сных (genitive plural)
кра́сная (feminine)

Ru-красный.ogg


джекфрут

džekfrút (romanization)
джекфру́та
джекфру́ты (nominative plural)
джекфру́тов (genitive plural)


пиита

借自古希臘語 ποιητής (poiētḗs)。

piíta (romanization)
пии́ты
пии́ты (nominative plural)
пии́т (genitive plural)


английский язык

anglíjskij jazýk (romanization)
англи́йского языка́
англи́йские языки́ (nominative plural)
англи́йских языко́в (genitive plural)


СССР

Сою́з Сове́тских Социалисти́ческих Респу́блик (Sojúz Sovétskix Socialistíčeskix Respúblik, “蘇聯”)的首字母縮略。


https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/Ru-Союз Советских Социалистических Республик.ogg

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/transcoded/1/1d/Ru-Союз_Советских_Социалистических_Республик.ogg/Ru-Союз_Советских_Социалистических_Республик.ogg.mp3

蘇維埃社會主義共和國聯盟，蘇聯（1922–1991）

zh-Союз_Советских_Социалистических_Республик-ru-name-k2EqqlaM


культ

kulʹt (romanization)
ку́льта
ку́льты (nominative plural)
ку́льтов (genitive plural)
ку́льтовый


гай

源自原始斯拉夫語 *gajь。與烏克蘭語 гай (haj), 塞爾維亞-克羅地亞語 гај/gaj, 斯洛文尼亞語 gaj, 斯洛伐克語 háj同源。

gaj (romanization)
га́я
гаи́ (nominative plural)
гаёв (genitive plural)


тигр

繼承自古東斯拉夫語 тигръ (tigrŭ)，源頭來自古希臘語 τίγρις (tígris)。

tigr (romanization)
ти́гра
ти́гры (nominative plural)
ти́гров (genitive plural)
тигри́ца (feminine)
тигро́вый


батько

源自ба́тя (bátja) + -ко (-ko)；原是指小詞。與烏克蘭語 ба́тько (bátʹko), 白俄羅斯語 ба́цька (bácʹka)等同源。此寫法可能受烏克蘭語的影響。

bátʹko (romanization)
batʹkó (romanization)
ба́тька
батька́
ба́тьки (nominative plural)
батьки́ (nominative plural)
ба́тек (genitive plural)
батько́в (genitive plural)


Орёл

參見 орёл (orjól, “鹰”)

奧廖爾（城市，行政中心名，位於俄羅斯奧廖爾 州）


тупоугольный треугольник

zh-тупоугольный_треугольник-ru-noun-Uc8IX6wD


остроугольный треугольник

zh-остроугольный_треугольник-ru-noun-ltqcUBfa


тата

源自原始斯拉夫語 *tata。

táta (romanization)
та́ты
та́ты (nominative plural)
тат (genitive plural)


Гонконг

Gonkóng (romanization)
Гонко́нга
гонко́нгский

Ru-Гонконг.ogg

Сянга́н

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）

香港（城市，島，特別行政區名，位於中國）


Аллах

借自阿拉伯語 اللّٰه (allāh)。

да прости́т Алла́х его́ грехи́


орел

орёл (orjól)的另一種拼寫法


франк

frank (romanization)
фра́нка
фра́нки (nominative plural)
фра́нков (genitive plural)


щур

ščur (romanization)
щу́ра
щу́ры (nominative plural)
щу́ров (genitive plural)


пепел

源自原始斯拉夫語 *pepelъ。

pépel (romanization)
пе́пла
пе́плы (nominative plural)
пе́плов (genitive plural)
пе́пельный

（常:Template:不可數） 灰塵，塵土


протест

protést (romanization)
проте́ста
проте́сты (nominative plural)
проте́стов (genitive plural)
проте́стный

Ru-протест.ogg


софтбол

softból (romanization)
софтбо́ла
софтбо́лы (nominative plural)
софтбо́лов (genitive plural)


микрофон

mikrofón (romanization)
микрофо́на
микрофо́ны (nominative plural)
микрофо́нов (genitive plural)

Ru-микрофон.ogg


церковнославянский язык

zh-церковнославянский_язык-ru-noun-31IktKAK

zh-церковнославянский_язык-ru-noun-FHWfBn6t


старославянский язык

zh-старославянский_язык-ru-noun-31IktKAK

zh-старославянский_язык-ru-noun-FHWfBn6t


инуктитут

借自因紐特語 ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ (inoktitot, “像因紐特人一樣”)。

inuktitút (romanization)
инуктиту́та
инуктиту́ты (nominative plural)
инуктиту́тов (genitive plural)


неопознанный летающий объект

neopóznannyj letájuščij obʺjékt (romanization)

zh-неопознанный_летающий_объект-ru-noun-Z4F4cVfY


НЛО

неопо́знанный лета́ющий объе́кт (neopóznannyj letájuščij obʺjékt)之首字母縮略詞。


спинной мозг

spinnój mozg (romanization)
спинно́го мо́зга
спинны́е мозги́ (nominative plural)
спинны́х мозго́в (genitive plural)

Ru-спинной мозг.ogg


Нур-Султан

努爾-蘇丹 （哈薩克斯坦首都）


африкаанс

阿非利堪斯語/南非荷蘭語/南非語


идиш

借自意第緒語 אידיש (idish)，ייִדיש (yidish)的變體。

Я не говорю́ на и́дише.


вспомогательный глагол

zh-вспомогательный_глагол-ru-noun-63is-WsD


Белоруссия

Ru-Белоруссия.ogg


мёд

繼承自古東斯拉夫語 медъ (medŭ)，來自原始斯拉夫語 *mȅdъ，來自原始印歐語 *médʰu。

mjod (romanization)
мёда
меды́ (nominative plural)
медо́в (genitive plural)
медо́вый

мёд的複數，指的是蜂蜜（或蜂蜜酒）的種類。


гидросамолёт

gidrosamoljót (romanization)
гидросамолёта
гидросамолёты (nominative plural)
гидросамолётов (genitive plural)


Казахстан

來自早期Казакста́н (Kazakstán)，或來自哈薩克語 Қазақстан (Qazaqstan)。

Kazaxstán (romanization)
Казахста́на
казахста́нский
каза́хский

Ru-Казахстан.ogg

哈薩克斯坦（國家名，位於中亞）


коваль

кова́ть (kovátʹ) + -ль (-lʹ)

koválʹ (romanization)
коваля́
ковали́ (nominative plural)
ковале́й (genitive plural)
ковали́ха (feminine)

Ru-кова́ль.ogg


вклад

vklad (romanization)
вкла́да
вкла́ды (nominative plural)
вкла́дов (genitive plural)

бессро́чный вклад

вноси́ть большо́й вклад в нау́ку


Биробиджан

比羅比詹，俄羅斯猶太自治州首府。


уй

繼承自原始斯拉夫語 *ujь。
與包括波蘭語 wuj、斯洛伐克語 ujo、斯洛文尼亞語 ujec、塞爾維亞-克羅地亞語 ујак、ujak同源，亦與ујко、ujko、保加利亞語 вуйчо (vujčo)、馬其頓語 вујко (vujko)同源。非斯拉夫的同源詞包刮古普魯士語 avis (“舅舅”)、哥特語 𐌰𐍅𐍉 (awō, “祖母”)、拉丁語 avus、古典亞美尼亞語 հաւ (haw)。

uj (romanization)
у́я
у́и (nominative plural)
у́ев (genitive plural)


кузнец

源自古東斯拉夫語 коузньць (kuznĭcĭ) ← коузнь (kuznĭ) + -ьць (-ĭcĭ)。與кова́ть (kovátʹ), кова́ль (koválʹ)，烏克蘭語 кова́ль (koválʹ), 波蘭語 kowal, 捷克語 kovář, 斯洛伐克語 kováč, 塞爾維亞-克羅地亞語 kòvāč, ко̀ва̄ч有關。

kuznéc (romanization)
кузнеца́
кузнецы́ (nominative plural)
кузнецо́в (genitive plural)


вуй

vuj (romanization)
ву́я
ву́и (nominative plural)
ву́ев (genitive plural)

уй (uj)的另一種寫法


Дамаск

大馬士革（首都名，位於敘利亞）


вакуум

借自拉丁語 vacuum。

vákuum (romanization)
ва́куума
ва́куумный


Казакстан

借自哈薩克語 Қазақстан (Qazaqstan)。

Kazakstán (romanization)
Казакста́на
казакста́нский

哈薩克斯坦在1936年前的拼法，後作 Казахста́н (Kazaxstán)


Белиз

Belíz (romanization)
Бели́за
Бели́зы (nominative plural)
Бели́зов (genitive plural)
бели́зский

伯利茲（國家名，位於中美洲）

伯利茲城（伯利茲最大城市）


Новосибирск

но́вый (nóvyj, “新”) + -о- (-o-) + Сиби́рь (Sibírʹ, “西伯利亞”) + -ск (-sk)

Ru-Новосибирск.ogg


Мурманск

源自Му́рман (Múrman, “Murman Coast”)，Му́рманский бе́рег (Múrmanskij béreg)的縮略，源自мурмане (murmane, “挪威人”)（14世紀），可能借自古諾爾斯語 norðmaðr (“諾爾斯人”)。
1917年自Рома́нов-на-Му́рмане (Románov-na-Múrmane)更名。

Múrmansk (romanization)
Murmánsk (romanization)
Му́рманска
Мурма́нска


Петрозаводск

源自Пётр (Pjotr, “彼得”) + -о- (-o-) + заво́д (zavód, “工廠”) + -ск (-sk)，源自彼得大帝。


плутон

plutón (romanization)
плуто́на
плуто́ны (nominative plural)
плуто́нов (genitive plural)


Омск

源自 Омь (Omʹ, “河流名”) + -ск (-sk)。

鄂木斯克（州名，位於俄罗斯）

鄂木斯克（城市，行政中心名，位於俄罗斯鄂木斯克 州）


Плутон

Plutón (romanization)
Плуто́на
Плуто́ны (nominative plural)
Плуто́нов (genitive plural)


азер

азербайджа́нец (azerbajdžánec)的縮略。

ázer (romanization)
а́зера
а́зеры (nominative plural)
азера́ (nominative plural)
а́зеров (genitive plural)
азеро́в (genitive plural)

(冒犯性, 種族歧視) 阿塞拜疆人


азик

азербайджа́нец (azerbajdžánec)的縮略 + -ик (-ik)。

ázik (romanization)
а́зика
а́зики (nominative plural)
а́зиков (genitive plural)

(冒犯性, 種族歧視) 阿塞拜疆人


древнеанглийский

дре́вний (drévnij) + -е- (-e-) + англи́йский (anglíjskij)

盎格魯-薩克遜語，古英語


ниндзя

借自日語 忍者, にんじゃ (ninja)。


бат

借自泰語 บาท (bàat)。

bat (romanization)
ба́та
ба́ты (nominative plural)
ба́тов (genitive plural)


кечуа

(非動物) 克丘亞（部落）


Токио

借自日語 東京(とうきょう) (Tōkyō)。

東京（県，首都名，位於日本）


азан

源自阿拉伯語 أَذَان (ʔaḏān)。

azán (romanization)
аза́на
аза́ны (nominative plural)
аза́нов (genitive plural)


га

гекта́р (gektár)的縮寫。


вир

繼承自原始斯拉夫語 *virъ。

vir (romanization)
ви́ра
ви́ры (nominative plural)
ви́ров (genitive plural)


оцет

源自原始斯拉夫語 *ocьtъ ← 拉丁語 асētum。與保加利亞語 оцет (ocet), 塞爾維亞-克羅地亞語 о̀цат/òcat, 斯洛文尼亞語古用法ocet, 斯洛伐克語 ocot同源。

ócet (romanization)
о́цта
о́цты (nominative plural)
о́цтов (genitive plural)

напоять о́цтом и же́лчью


еж

ёж (jož)的另一種拼寫法


далай-лама

daláj-láma (romanization)
дала́й-ла́мы
дала́й-ла́мы (nominative plural)
дала́й-ла́м (genitive plural)


Тибет

Сицза́н

西藏（自治區名，位於中國）

西藏（自治區名，位於中國）


владыка

源自教會斯拉夫語 владꙑка (vladyka)。與保加利亞語 влади́ка (vladíka), 馬其頓語 владика (vladika)等同源。

vladýka (romanization)
влады́ки
влады́ки (nominative plural)
влады́к (genitive plural)
влады́чица (feminine)

Ru-владыка.ogg

(東正教, 尊稱) 主教


аблятив

abljatív (romanization)
абляти́ва
абляти́вы (nominative plural)
абляти́вов (genitive plural)


аблатив

ablatív (romanization)
аблати́ва
аблати́вы (nominative plural)
аблати́вов (genitive plural)


апартамент

最早見於1705年。借自波蘭語 apartament，源自法語 appartement ← 意大利語 appartamento。

apartamént (romanization)
апартаме́нта
апартаме́нты (nominative plural)
апартаме́нтов (genitive plural)


вирус

vírus (romanization)
ви́руса
ви́русы (nominative plural)
ви́русов (genitive plural)
ви́русный


чувак

可能源自羅姆語。對比英語 chav。

čuvák (romanization)
чувака́
чуваки́ (nominative plural)
чувако́в (genitive plural)
чуви́ха (feminine)


кент

借自意第緒語 קענט (kent), באַקענט (bakent, “熟悉的，著名的”)。

kent (romanization)
кента́
кенты́ (nominative plural)
кенто́в (genitive plural)


мужик

來自муж (muž, “男人 (過時)；丈夫”) + -ик (-ik)。

mužík (romanization)
мужика́
мужики́ (nominative plural)
мужико́в (genitive plural)
мужи́цкий
мужи́чий
мужичо́к (diminutive)
мужичи́ще
мужичо́нка

крестья́нин

身為沙皇制度追隨者的俄羅斯農民

身為沙皇制度追隨者的俄羅斯農民


рай

源自原始斯拉夫語 *rajь，借自伊朗語族，源自原始伊朗語 *raHíš，來自原始印度-伊朗語 *raHíš，來自原始印歐語 *reh₁ís (“財富，財產”)。


костюм

kostjúm (romanization)
костю́ма
костю́мы (nominative plural)
костю́мов (genitive plural)
костю́мчик (diminutive)


курултай

kurultáj (romanization)
курулта́я
курулта́и (nominative plural)
курулта́ев (genitive plural)


кирпич

借自突厥語族。對比古突厥語 [需要文字] (kerpiç, “轉”), 哈薩克語 кірпіш (kırpış), 土耳其語 kerpiç, 巴什基爾語 кирбес (kirbes), 阿塞拜疆語 kərpic等。

kirpíč (romanization)
кирпича́
кирпичи́ (nominative plural)
кирпиче́й (genitive plural)
кирпи́чный
кирпи́чик (diminutive)


путунхуа

源自官話 普通話／普通话 (pǔtōnghuà)。


коч

koč (romanization)
ко́ча
ко́чи (nominative plural)
ко́чей (genitive plural)


дан

dan (romanization)
да́на
да́ны (nominative plural)
да́нов (genitive plural)

丹麥人（日耳曼部落成員）


дан

源自朝鮮語 단 (dan)和/或日語 段 (dan)。


ер

源自教會斯拉夫語 ѥръ (jerŭ)。

jer (romanization)
е́ра
е́ры (nominative plural)
еры́ (nominative plural)
е́ров (genitive plural)
еро́в (genitive plural)

:Template:舊 字母“ъ”，現名твёрдый знак (tvjórdyj znak)


би

бисексуа́л (biseksuál) 的截斷形式或бисексуа́лка (biseksuálka) 的截斷形式。

Вы гетеро? — Я би!

你是異性戀嗎？ — 我是雙！


кор

kor (romanization)
ко́ра
ко́ры (nominative plural)
ко́ров (genitive plural)


ягель

借自某種薩米語，其繼承了原始薩米語 *jeakēl。


мод

mod (romanization)
мо́да
мо́ды (nominative plural)
мо́дов (genitive plural)


абаданец

abadánec (romanization)
абада́нца
абада́нцы (nominative plural)
абада́нцев (genitive plural)
абада́нка (feminine)

來自阿巴丹／亞巴丹（伊朗城市名）的人（或特指男性）


холокост

Холоко́ст отлича́лся биологи́ческой осно́вой не́нависти и продолжи́тельностью, число́м жертв и […]

Its ideologues considered entire nations and races (including the Slavs) "subhuman"; [and] committed genocide of "inferior" (mentally ill, homosexual) or "anti-social" (Gypsy) elements.

2002, Альтман, Холокост и еврейское сопротивление на оккупированной территории СССР: учебное пособие для студентов，頁號 11:


осьминог

源自古東斯拉夫語 осмь (osmĭ)（現代俄語во́семь (vósemʹ)），源自原始斯拉夫語 *osmь (“八”) + *noga (“足”)的屬格複數。

osʹminóg (romanization)
осьмино́га
осьмино́ги (nominative plural)
осьмино́гов (genitive plural)

Ru-осьминог.ogg


Шэньчжэнь

Šɛnʹčžɛ́nʹ (romanization)
Шэньчжэ́ня


даймё

借自日語 大名 (daimyō)，派生自中古漢語 大名 (dàj-mjieng)。

大名（日本封建時代對一個較大地域領主的稱呼）


петсай

借自閩南語 白菜 (pe̍h-chhài)。

petsáj (romanization)
петса́я
петса́и (nominative plural)
петса́ев (genitive plural)


абаша

和бакша (bakša, “卡爾梅克神父中的長者”)，派生自卡爾梅克衛拉特語 бакшы (bakşy, “萨满”)；源自上古漢語 博士 (bâkshi)，和官話 博士 (bóshì)同源。-ша (-ša)顯然源自士 (shì)或師／师 (shī)，比較тайша (tajša, “卡爾梅克領導者、長者”)；而аба- (aba-)的來源未知。

abašá (romanization)
абаши́
абаши́ (nominative plural)
абаше́й (genitive plural)

穆斯林神職人員；穆拉 （17世纪左右）


амитриптилин

amitriptilín (romanization)
амитриптили́на
амитриптили́ны (nominative plural)
амитриптили́нов (genitive plural)

阿米替林、安米替林（一種抗鬱劑）


кулер

kúler (romanization)
ку́лера
ку́леры (nominative plural)
ку́леров (genitive plural)

Наша компания купила новый кулер.

我们公司买了一个新的饮水机。

При выборе кулера мы должны сначала определить потребность в рассеивании тепла электронных компонентов.

在散热器的选择上，要先确定需要散热的电子元件。

Pri vybore kulera my dolžny snačala opredelitʹ potrebnostʹ v rasseivanii tepla elektronnyx komponentov.


стимпанк

stimpánk (romanization)
стимпа́нка
стимпа́нки (nominative plural)
стимпа́нков (genitive plural)

Стимпанк - одно из направлений научно-фантастической тематики.

蒸汽朋克是科幻题材的其中一种表现形式。

Stimpank - odno iz napravlenij naučno-fantastičeskoj tematiki.


суахили

借自斯瓦希里語 swahili，源於阿拉伯語 سَاحِل (sāḥil, “海岸”)的複數形式。


Бах

Bax (romanization)
Ба́ха
Ба́хи (nominative plural)
Ба́хов (genitive plural)

姓氏：巴哈、巴赫。常指约翰·塞巴斯蒂安·巴赫（1685－1750），巴洛克時期重要作曲家

Иога́нн Себастья́н Бах


Синьцзян

借自漢語 新疆 (Xīnjiāng)。

新疆（中國西北部自治區）


Куала-Лумпур

Kuála-Lúmpur (romanization)
Куа́ла-Лу́мпура
куа́ла-лу́мпурский


дуриан

借自英語 durian，派生自馬來語 durian，派生自原始馬來語 *duri-an，派生自原始馬來-波利尼西亞語 *duʀi-an。

durián (romanization)
дуриа́на
дуриа́ны (nominative plural)
дуриа́нов (genitive plural)


Абдулла

借自阿拉伯語 عَبْدُ اللّٰهِ (ʕabdu llāhi, “神的僕人”)。

Abdullá (romanization)
Абдуллы́
Абдуллы́ (nominative plural)
Абду́лл (genitive plural)

源自阿拉伯語的男性人名，用於穆斯林，等價於英語Abdullah


Ухань

;義項2
出自時任美國眾議院議長南希·佩洛西2022年3月一次演講中的疑似口誤：“The first thing I want to say today is 'Glory to Wuhan!（今天我想說的第一件事是，‘願榮光歸武漢！’，原本應該是‘Glory to Ukraine!’，‘願榮光歸烏克蘭！’）” 。

Uxánʹ (romanization)
Уха́ня
уха́ньский

武漢（首府名，位於中國湖北）


пиздострадалец

源自пизда́ (pizdá) + страда́ть (stradátʹ)。

pizdostradálec (romanization)
пиздострада́льца
пиздострада́льцы (nominative plural)
пиздострада́льцев (genitive plural)

一個過分在意自己的性生活的男人；一個試圖尋找性伴侶失敗的男人


Христос

借自古希臘語 Χριστός (Khristós)。


КПК

карма́нный персона́льный компью́тер (karmánnyj personálʹnyj kompʹjútɛr) 之首字母縮略詞。


эмодзи

來自日語 絵文字 (えもじ, emoji)。


хангыль

源自朝鮮語 한글 (han'geul)，來自古朝鮮語ᄒᆞᆫ (“大”) + 글 (geul, “字”)。


Барбадос

Barbádos (romanization)
Барба́доса
Барба́досы (nominative plural)
Барба́досов (genitive plural)

Ru-Барбадос.ogg


Сатурн

Satúrn (romanization)
Сату́рна
Сату́рны (nominative plural)
Сату́рнов (genitive plural)


Габон

加蓬，加彭（國家名，位於西非）


Ватикан

Ru-Ватикан.ogg

梵蒂岡（城邦名，位於南歐, 位於意大利羅馬城內的飛地）


Оман

阿曼（國家名，位於西亞）


Сенегал

塞內加爾（國家名，位於西非；法定名稱： 塞內加爾共和國）


Чад

乍得，查德（國家名，位於中非）


глад

借自教會斯拉夫語 гладъ (gladŭ)，來自原始斯拉夫語 *goldъ。го́лод (gólod)的同源對似詞，受到東斯拉夫語影響。

glad (romanization)
гла́да
гла́ды (nominative plural)
гла́дов (genitive plural)


евро

波斯尼亞，克羅地亞，黑山

波斯尼亞，克羅地亞，黑山


Рим

繼承自古東斯拉夫語 Римъ (Rimŭ)。

羅馬（首都名，位於意大利）


Марс

Mars (romanization)
Ма́рса
марсиа́нский


демон

démon (romanization)
де́мона
де́моны (nominative plural)
де́монов (genitive plural)


велик

第一個音節來自велосипе́д (velosipéd, “自行車”) + -ик (-ik, 指小後綴)。

vélik (romanization)
ве́лика
ве́лики (nominative plural)
ве́ликов (genitive plural)


двор

繼承自古東斯拉夫語 дворъ (dvorŭ)，來自原始斯拉夫語 *dvòrъ。
與包括拉丁語 forum和梵語 द्वार (dvāra)等同源。

dvor (romanization)
двора́
дворы́ (nominative plural)
дворо́в (genitive plural)
дворо́вый
дво́рик (diminutive)


подвиг

借自教會斯拉夫語 подвигъ (podvigŭ)，подвигнѫти (podvignǫti)的動詞派生。與дви́нуть (dvínutʹ)、дви́гать (dvígatʹ)相關。

pódvig (romanization)
по́двига
по́двиги (nominative plural)
по́двигов (genitive plural)

Р. Никитина, К населению гор. 敖德薩，1914.12.03:
э́тот велича́йший пра́здник заста́нет на́ших дороги́х отцо́в, сынове́й и бра́тьев на поле брани, в мерзлых око́пах, свершающих вели́кий ра́тный по́двиг за честь и бла́го ро́дины
étot veličájšij prázdnik zastánet nášix dorogíx otcóv, synovéj i brátʹjev na pole brani, v merzlyx okópax, sveršajuščix velíkij rátnyj pódvig za čestʹ i blágo ródiny
在这个最伟大的节日里，我们将在战场上，在冰冻的战壕里，与亲爱的父亲、儿子和兄弟相聚，为祖国的荣誉和人民的利益，创造光荣的军事功绩。

1915, С. Л. Епифанович, Преподобный Максим Исповедник и византийское богословие :
по́двиг мы́сленной брани в осо́бенности тру́ден
pódvig mýslennoj brani v osóbennosti trúden
精神斗争的奮鬥尤其困难

1777, О. М. Радишевский, Устав ратных, пушечных и других дел, касающихся до воинской науки I.142:
ядро подвигъ свой чинитъ дугою
jadro podvig svoj činit dugoju
炮弹沿弧线移动


b-кварк

b-kvark (romanization)
b-ква́рка
b-ква́рки (nominative plural)
b-ква́рков (genitive plural)


сок

繼承自古東斯拉夫語 сокъ (sokŭ)，來自原始斯拉夫語 *sȍkъ。

sok (romanization)
со́ка
со́ки (nominative plural)
со́ков (genitive plural)


стих

繼承自古東斯拉夫語 стихъ (stixŭ)，來自教會斯拉夫語 стихъ (stixŭ)，來自古希臘語 στίχος (stíkhos, “行，線，詩句”)。

stix (romanization)
стиха́
стихи́ (nominative plural)
стихо́в (genitive plural)
стихово́й
стишо́к (diminutive)

Стих каждый повести твоей звучит и блещет, как червонец.

你故事中的每一行都像金幣或鈔票一樣閃閃發光。

1826, Alexander Pushkin, “К Баратынскому”, 出自 To Baratynsky:

Глава первая, стих тринадцатый

Человек довольно холодный, как почти все сочинители, он напряжённо уверял её, а может быть, и себя, что он её обожает, воспевал её в нескончаемых стихах и читал их ей с каким-то и неестественным и искренним восторгом.

他和幾乎所有作家一樣，是個相當冷漠的人，但他極力向她保證，或許也向他自己保證，他愛慕她，用無盡的詩歌來讚美她，並以一種既不自然又真誠的熱情讀給她聽。

1860, Ivan Sergeyevich Turgenev, “Первая любовь”, 出自 First Love:

宗教題材的古代民間詩歌作品 (通常加上形容詞Духо́вный (Duxóvnyj, “精神，靈性”))。

Духовный стих об Адаме и Еве

關於亞當和夏娃的精神詩篇


стих

Иногда́ на него́ находи́л филосо́фский стих, и он начина́л рассужда́ть на каку́ю-нибудь отвлечённую те́му, а она́ слуша́ла и смотре́ла ему́ в лицо́ с любопы́тством.

有時，他會產生一種哲學的情緒，開始談論一些抽象的話題，而她會傾聽並好奇地注視著他的臉。

1889, Антон Павлович Чехов（安東·帕夫洛維奇·契訶夫）, Учитель словесности [文學教師]:


совет

繼承自古東斯拉夫語 съвѣтъ (sŭvětŭ)，源自教會斯拉夫語 съвѣтъ (sŭvětŭ, “忠告”)，為съ- (sŭ-) + вѣтъ (větŭ, “協議”)的組詞，來自原始斯拉夫語 *větъ (“會議”)。可能與波蘭語 witać (“歡迎”)、白俄羅斯語 саве́т (savjét), 塞爾維亞-克羅地亞語 sávet同源。

sovét (romanization)
сове́та
сове́ты (nominative plural)
сове́тов (genitive plural)

Сове́т Безопа́сности ОО́Н


мел

源自原始斯拉夫語 *mělъ。


Пётр

Pjotr (romanization)
Петра́
Петры́ (nominative plural)
Петро́в (genitive plural)
петро́вский

，Pyotr男性人名，等價於英語Peter


Гугл

Gugl (romanization)
Гу́гла
Гу́глы (nominative plural)
Гу́глов (genitive plural)

Он в Гу́гле рабо́тает.


отаку

借自日語 オタク/おたく (otaku)。


Медведев

медве́дь (medvédʹ, “熊”) + -ев (-ev)

Medvédev (romanization)
Медве́дева
Медве́девы (nominative plural)
Медве́девых (genitive plural)
Медве́дева (feminine)

Дми́трий Анато́льевич Медве́дев

德米特里·阿纳托利耶维奇·梅德韦杰夫


чемпион

čempión (romanization)
чемпио́на
чемпио́ны (nominative plural)
чемпио́нов (genitive plural)
чемпио́нка (feminine)
чемпио́нский

Ru-чемпион.ogg


жёрнов

繼承自原始斯拉夫語 *žьrny，繼承自原始波羅的-斯拉夫語 *gírˀnūˀ，繼承自原始印歐語 *gʷr̥h₂-n-uH-。同源詞包括梵語 ग्रावन् (grāvan)、古典亞美尼亞語 երկան (erkan) 和古英語 cweorn（英語 quern）。

žórnov (romanization)
жёрнова
жернова́ (nominative plural)
жерново́в (genitive plural)


Максим

Maksím (romanization)
Макси́ма
Макси́мы (nominative plural)
Макси́мов (genitive plural)

，Maksim，源自拉丁語的男性人名，等價於英語Maximus


Дили

帝力（首都名，位於東帝汶）


киргиз

kirgíz (romanization)
кирги́за
кирги́зы (nominative plural)
кирги́зов (genitive plural)
кирги́зка (feminine)


крем для рук

krém dlja rúk (romanization)
кре́ма для ру́к
кре́мы для ру́к (nominative plural)
кре́мов для ру́к (genitive plural)


Британские острова

Británskije ostrová (romanization)
Брита́нских острово́в

Соединённое Королевство Великобритании и Северной Ирландии

Sojedinjónnoje Korolevstvo Velikobritanii i Severnoj Irlandii


парфюм

源自法語 parfum，可能經德語 Parfüm借入。

parfjúm (romanization)
парфю́ма
парфю́мы (nominative plural)
парфю́мов (genitive plural)


лях

繼承自古東斯拉夫語 *ляхъ (*ljaxŭ)，主格複數ляси (ljasi)，賓格複數ляхꙑ (ljaxy)。參見波蘭語 Lach。

ljax (romanization)
ля́ха
ля́хи (nominative plural)
ля́хов (genitive plural)
ля́шка (feminine)

現在有時稍微帶貶義或諷刺


мем

mem (romanization)
ме́ма
ме́мы (nominative plural)
ме́мов (genitive plural)


огнь

ognʹ (romanization)
огня́
огни́ (nominative plural)
огне́й (genitive plural)

ого́нь (ogónʹ, “火”)的另一種寫法


стен

借自法語 sthène，源自古希臘語 σθένος (sthénos, “力量”)。

stɛn (romanization)
сте́на
сте́ны (nominative plural)
сте́нов (genitive plural)


блошиный рынок

blošínyj rýnok (romanization)
блоши́ного ры́нка
блоши́ные ры́нки (nominative plural)
блоши́ных ры́нков (genitive plural)


герпес

借自拉丁語 herpes。

gérpes (romanization)
ге́рпеса
ге́рпесы (nominative plural)
ге́рпесов (genitive plural)


Бахрейн

Baxréjn (romanization)
Бахре́йна
бахре́йнский

Ru-Бахрейн.ogg


выдвижной ящик

vydvižnój jáščik (romanization)
выдвижно́го я́щика
выдвижны́е я́щики (nominative plural)
выдвижны́х я́щиков (genitive plural)


Иванов

源自Ива́н (Iván) + -о́в (-óv)（重音在詞尾）或Ива́н (Iván) + -ов (-ov)（重音在詞幹）。

Ivanóv (romanization)
Ивано́ва
Ивано́вы (nominative plural)
Ивано́вых (genitive plural)
Ивано́ва (feminine)

音頻 (不太常用或形容詞發音)

伊凡諾夫/伊萬諾夫，姓氏（俄語常見姓氏）


Иванов

Ivánov (romanization)
Ива́нова
Ива́новы (nominative plural)
Ива́новых (genitive plural)
Ива́нова (feminine)

音頻 (不太常用或形容詞發音)

伊凡諾夫/伊萬諾夫，姓氏（對於俄語姓氏，為不常用的重音型；或用於俄語以外的斯拉夫語族姓氏（如保加利亞語））


тов.

това́рищ (továrišč)之縮寫。


Иван

源自古東斯拉夫語 Иваннъ (Ivannŭ)，源自古東斯拉夫語、教會斯拉夫語 Иоаннъ (Ioannŭ)，源自古希臘語 Ἰωάννης (Iōánnēs)，源自希伯來語 יוֹחָנָן (Jōħānān, “上帝是仁慈的”)。

Iván (romanization)
Ива́на
Ива́ны (nominative plural)
Ива́нов (genitive plural)

小稱：
** Ва́ня

暱稱：
** Ваню́ша

貶義形：
** Ва́нька

父名：
** Ива́нович

姓氏：
** Ивано́в

ICAO通話表中的字母 I


бобер

бобёр (bobjór)的另一種拼寫法


Будда

借自梵語 बुद्ध (buddha)。

Búdda (romanization)
Бу́дды
Бу́дды (nominative plural)
Будд (genitive plural)


Маврикій

Маври́кий (Mavríkij)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Абу-Даби

阿布扎比/阿布達比，阿聯酋首都及酋長國名


диплом

diplóm (romanization)
дипло́ма
дипло́мы (nominative plural)
дипло́мов (genitive plural)
дипло́мный

(俄羅斯、蘇聯的) 學歷證明書


Абиджан

阿比讓（科特迪瓦的經濟首都）


Абакан

阿巴坎，俄羅斯哈卡斯共和國的首府


Алмере

阿爾梅勒（城市名，位於荷蘭弗萊福蘭）


Антананариву

塔那那利佛（首都名，位於馬達加斯加）


Апиа

阿皮亞（首都名，位於薩摩亞）


Нейпьидо

借自緬甸語 နေပြည်တော် (ne-pranytau)。

Найпьидо

內比都，奈比多（首都名，位於緬甸）

內比都，奈比多（首都名，位於緬甸）


Алматы

借自哈薩克語 Алматы (Almaty)。

阿拉木圖（哈薩克斯坦最大城市）


Амман

Ammán (romanization)
Амма́на
амма́нский

安曼（首都名，位於約旦）


Асунсьон

亞松森（首都名，位於巴拉圭）


Алтайский край

Altájskij kráj (romanization)
Алта́йского кра́я

阿爾泰邊疆區（邊疆區名，位於俄羅斯）


Ашгабат

Ašgabát (romanization)
Ашгаба́та
ашгаба́тский

Ашхаба́д

Ашхаба́д (Ašxabád)在土庫曼斯坦的標準寫法：阿什哈巴德（首都名，位於土庫曼斯坦）


Альметьевск

源自Альме́т (Alʹmét)，源自韃靼語 Әлмәт (Älmät)，以村莊的建立者命名。

阿爾梅季耶夫斯克（城市名，位於俄羅斯韃靼斯坦）


таец

tájec (romanization)
та́йца
та́йцы (nominative plural)
та́йцев (genitive plural)
та́йка (feminine)


вьетнамец

vʹjetnámec (romanization)
вьетна́мца
вьетна́мцы (nominative plural)
вьетна́мцев (genitive plural)
вьетна́мка (feminine)


Архангельск

繼承自古東斯拉夫語 [具體何詞?]。等同於арха́нгел (arxángel, “大天使”) + -ск (-sk)，以Михаило-Архангельский монастырь，米哈伊爾大天使修道院命名。

Arxángelʹsk (romanization)
Арха́нгельска
арха́нгельский

阿爾漢格爾斯克（州名，位於俄羅斯西北部）

阿爾漢格爾斯克（海港城市，行政中心名，位於俄羅斯阿爾漢格爾斯克 州）


Антверпен

Antvérpen (romanization)
Антве́рпена
Антве́рпенский

安特衛普（首府名，位於比利時安特衛普）

安特衛普（省名，位於比利時）


Ашхабад

Ашгаба́т

阿什哈巴德（首都名，位於土庫曼斯坦）

阿什哈巴德（首都名，位於土庫曼斯坦）


Банги

班吉（首都名，位於中非共和國）


Артём

借自古希臘語 Ἀρτεμής (Artemḗs, “非常健康的”)，與白俄羅斯語 Арцём (Arcjóm)同源。

Artjóm (romanization)
Артёма
Артёмы (nominative plural)
Артёмов (genitive plural)

阿爾喬姆，，Artyom男性人名


Бисау

比紹，比索（首都名，位於幾內亞比紹）


Таиланд

Tailánd (romanization)
Таила́нда
таила́ндский
та́йский

Ru-Таиланд.ogg

泰國（國家名，位於東南亞）


Базель

巴塞爾（瑞士州份及城市名）


Бамако

巴馬科（首都名，位於馬里）


Брюгге

布魯日（城市名，位於比利時弗拉芒）


Банжул

班珠爾（首都名，位於岡比亞）


Багамские Острова

Bagámskije Ostrová (romanization)
Бага́мских Острово́в

Ru-Багамские острова.ogg

Бага́мы

巴哈馬（國家，群島名，位於加勒比）

巴哈馬（國家，群島名，位於加勒比）


Бельмопан

貝爾莫潘（首都名，位於伯利茲）


Барнаул

巴爾瑙爾（城市，行政中心名，位於俄羅斯阿爾泰邊疆區）


Браззавиль

布拉柴維爾（首都名，位於剛果共和國）


Бандар-Сери-Бегаван

Bandár-Sɛrí-Begávan (romanization)
Банда́р-Сери́-Бега́вана

斯里巴加灣，斯里巴卡旺（首都名，位於文萊）


Березники

別列茲尼基（城市名，位於俄羅斯彼爾姆）


Бийск

比斯克（城市名，位於俄羅斯阿爾泰邊疆區）


Брисбен

Brísben, Brísbɛn (romanization)
Бри́сбена

布里斯班（城市名，位於澳大利亞昆士蘭）


Благовещенск

源自благове́щение (blagovéščenije, “聖母領報”) + -ск (-sk)。

Хайланьпа́о

布拉戈維申斯克，海蘭泡（城市，行政中心名，位於俄羅斯阿穆爾 州）

布拉戈維申斯克，海蘭泡（城市，行政中心名，位於俄羅斯阿穆爾 州）


Бриджтаун

Brídžtaun (romanization)
Bridžtáun (romanization)
Бри́джтауна
Бриджта́уна
Бри́джтауны (nominative plural)
Бриджта́уны (nominative plural)
Бри́джтаунов (genitive plural)
Бриджта́унов (genitive plural)

布里奇頓，橋鎮（首都名，位於巴巴多斯）

布里奇頓（鎮名，位於西澳大利亞）


Башкортостан

Башки́рия

巴什科爾托斯坦（共和國名，位於俄羅斯南部）

巴什科爾托斯坦（共和國名，位於俄羅斯南部）


Лука

Luká (romanization)
Луки́
Луки́ (nominative plural)
Лук (genitive plural)


Александр

繼承自古東斯拉夫語 Олександръ (Oleksandrŭ)，源自古希臘語 Ἀλέξανδρος (Aléxandros)，ἀλέξω (aléxō, “保護，保衛”) + ἀνδρός (andrós)（ἀνήρ (anḗr, “男人；人類”)的屬格）：“人類的保衛者”。與英語 Alexander同源。

Aleksándr (romanization)
Алекса́ндра
Алекса́ндры (nominative plural)
Алекса́ндров (genitive plural)
Алекса́ндра (feminine)
алекса́ндровский

Ru-Александр.ogg


Братск

布拉茨克（城市名，位於俄羅斯伊爾庫茨克 州）


Бруней

文萊，汶萊（國家名，位於東南亞）


Бог

參見бог (box)。

稱呼上帝（呼格：Бо́же）使用非正式的ты (ty)，而不是正式вы (vy)，而動詞命令式用單數（дай (daj)、сохрани́ (soxraní)、храни́ (xraní)）。

с на́ми Бог

В нача́ле сотвори́л Бог не́бо и зе́млю.

Бо́же, царя́ храни́!


Вавилон

Vavilón (romanization)
Вавило́на
вавило́нский

巴比倫（古代城市名，位於巴比倫）


Габороне

哈博羅內（首都名，位於博茨瓦納）


Вифлеем

伯利恆（城市名，位於巴勒斯坦）


Голд-Кост

黃金海岸（城市名，位於澳大利亞昆士蘭）


Вильнюс

Vílʹnjus (romanization)
Ви́льнюса
ви́льнюсский

Вильна

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）

Вильно

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）

維爾紐斯（首都名，位於立陶宛）


Джибути

Ru-Джибути.ogg

吉布提，吉布地（首都名，位於吉布提）


Гуам

關島（密克羅尼西亞島嶼名，為美國屬地）


Гент

根特（城市名，位於比利時弗拉芒）


Ванкувер

溫哥華（城市名，位於加拿大不列顛哥倫比亞）

溫哥華（城市名，位於美國華盛頓州）


Дарвин

Dárvin (romanization)
Да́рвина
Да́рвины (nominative plural)
Да́рвинов (genitive plural)

達爾文， 源自英語的姓氏，等價於英語Darwin

達爾文（首府名，位於澳大利亞北領地）


Веллингтон

Vellingtón (romanization)
Веллингто́на
Веллингто́ны (nominative plural)
Веллингто́нов (genitive plural)

Уэ́ллингтон

惠靈頓（首都名，位於新西蘭）

惠靈頓（首都名，位於新西蘭）


Дубровник

杜布羅夫尼克（城市名，位於克羅地亞）


Валера

Вале́рий (Valérij) 的截斷形式 + -а (-a)

Valéra (romanization)
Вале́ры
Вале́ры (nominative plural)
Вале́р (genitive plural)

Вале́рий (Valérij)、Валериа́н (Valerián), 或 Валерья́н (Valerʹján)男性人名的指小詞，Valera，，等價於英語Val

Вале́рия (Valérija)女性人名的指小詞，Valera，，等價於英語Val


Гётеборг

借自瑞典語 Göteborg。

哥德堡（城市名，位於瑞典）


Дублин

Dúblin (romanization)
Ду́блина
ду́блинский

都柏林（首都名，位於愛爾蘭）


Витебск

Vítebsk (romanization)
Ви́тебска
ви́тебский

維捷布斯克（首府名，位於白俄羅斯維捷布斯克）


Дакар

達喀爾（首都名，位於塞內加爾）


Гданьск

Gdanʹsk (romanization)
Гда́ньска
гда́ньский

格但斯克（首府名，位於波蘭波美拉尼亞）


Джорджтаун

Džordžtáun (romanization)
Džórdžtaun (romanization)
Джорджта́уна
Джо́рджтауна

喬治敦（首都名，位於圭亞那）

喬治敦（城市名，位於美國肯塔基）

喬治敦（區名，位於美國華盛頓特區）


Виндхук

借自南非語/荷蘭語 Windhoek，源自wind (“風”) + hoek (“角，角落”)。

溫得和克（首都名，位於納米比亞）


Новгород

繼承自古東斯拉夫語 Новъгородъ (Novŭgorodŭ)，源自новъ (novŭ, “新的”) + городъ (gorodŭ, “城鎮”)。等同於но́вый (nóvyj) + го́род (górod)。

Nóvgorod (romanization)
Но́вгорода
новгоро́дский

Вели́кий Но́вгород

諾夫哥羅德（城市，行政中心名，位於俄羅斯諾夫哥羅德 州）

諾夫哥羅德（州名，位於俄羅斯）

諾夫哥羅德（城市，行政中心名，位於俄羅斯諾夫哥羅德 州）


Великий Новгород

中世紀的諾夫哥羅德共和國自稱Господи́н Вели́кий Но́вгород (Gospodín Velíkij Nóvgorod)。Вели́кий Но́вгород (Velíkij Nóvgorod, “大諾夫哥羅德”)的形式一直延續使用，以與下諾夫哥羅德區分，並於1999年成為官方名稱。

Velíkij Nóvgorod (romanization)
Вели́кого Но́вгорода
новгоро́дский
великоновгоро́дский

大諾夫哥羅德（城市，行政中心名，位於俄羅斯諾夫哥羅德 州）


Вьентьян

Vʹjentʹján (romanization)
Вьентья́на
Вьентья́ны (nominative plural)
Вьентья́нов (genitive plural)

萬象，永珍（首都名，位於老撾）


Восточный Тимор

Vostóčnyj Timór (romanization)
Восто́чного Тимо́ра
восточнотимо́рский

Ru-Восточный Тимор.ogg

東帝汶（國家名，位於東南亞）


Алтай

* 義項2為Респу́блика Алта́й (Respúblika Altáj, “阿爾泰共和國”) 的截斷形式。
* 義項3為Алта́йский край (Altájskij kraj, “阿爾泰邊疆區”) 的截斷形式。

阿爾泰山脈（山脈名，位於中亞）

阿爾泰共和國（共和國名，位於俄羅斯）

阿爾泰邊疆區（邊疆區名，位於俄羅斯）

阿勒泰（地區名，位於中國新疆）

阿勒泰（城市名，位於中國新疆阿勒泰）

鎮名，位於哈薩克斯坦東哈薩克斯坦

阿爾泰（首府名，位於蒙古戈壁阿爾泰）


Борис

借自教會斯拉夫語 Борисъ (Borisŭ)，以保加利亞的鲍里斯一世命名，源自保加爾語（中古希臘語 Βόγορις (Bógoris)）。

Borís (romanization)
Бори́са
Бори́сы (nominative plural)
Бори́сов (genitive plural)

鮑里斯，，Boris男性人名，等價於英語Boris


Иракъ

Ира́к (Irák)在1918年正寫法改革以前的寫法。


Южный океан

Júžnyj okeán (romanization)
Ю́жного океа́на


Златоуст

茲拉托烏斯特（城市名，位於俄羅斯車里雅賓斯克 州）


Антарктический океан

Antarktíčeskij okeán (romanization)
Антаркти́ческого океа́на

zh-Антарктический_океан-ru-name-GMQ4TOCP


Иртыш

額爾齊斯河（河名，位於俄羅斯、哈薩克斯坦和中國）


Ижевск

иже́вский (ižévskij)的名詞化，來自Ижевский заво́д (Iževskij zavód, “依茲車工廠”)。等同於Иж (Iž, “伊日河”) + -евск (-evsk)。

伊熱夫斯克（首府名，位於俄羅斯烏德穆爾特）


Иркутск

源自Ирку́т (Irkút, “伊爾庫特河”) + -ск (-sk)。

伊爾庫茨克（城市，行政中心名，位於俄羅斯西伯利亞伊爾庫茨克 州）


Енисей

吉爾吉斯語 Эне-Сай (Ene-Say, “母親河”)的俄語化，來自эне (ene) + Сай (Say)，或來自鄂溫克語 Ионэсси (Ionəssi, “大水”)。

葉尼塞河（河名，位於俄羅斯）


Индийский океан

Indíjskij okeán (romanization)
Инди́йского океа́на


Житомир

Žitómir (romanization)
Жито́мира
жито́мирский

日托米爾（城市名，位於烏克蘭）


настольный теннис

nastólʹnyj tɛ́nnis (romanization)
насто́льного те́нниса
насто́льные те́ннисы (nominative plural)
насто́льных те́ннисов (genitive plural)


негритёнок

негр (negr) + -ит- (-it-) + -ёнок (-jónok)。

negritjónok (romanization)
негритёнка
негритя́та (nominative plural)
негритя́т (genitive plural)


Хэйлунцзян

黑龍江（省名，位於中國）


Кандагар

坎大哈（城市名，位於阿富汗）


Каунас

考納斯（城市名，位於立陶宛）


Кигали

基加利（首都名，位於盧旺達）


Катманду

加德滿都（首都名，位於尼泊爾）


Йемен

也門，葉門（國家名，位於西亞）


Каракас

加拉加斯，卡拉卡斯（首都名，位於委內瑞拉）


Калининград

源自Кали́нин (Kalínin, “米哈伊爾·加里寧”) + град (grad, “城鎮”)。

Kaliningrád (romanization)
Калинингра́да
калинингра́дский

加里寧格勒（城市，行政中心名，位於俄羅斯加里寧格勒 州）


Киркук

基爾庫克（城市名，位於伊拉克）


Урал

來源有爭議，可能的源頭包括突厥語族/巴什基爾語和烏戈爾語支；參見英語維基百科條目Ural Mountains。

Urál (romanization)
Ура́ла
ура́льский


Амур

源自滿-通古斯語系詞彙“河”，參見索倫語 amur。

Хэйлунцзя́н

阿穆爾河，黑龍江（中國與俄羅斯的界河）

阿穆爾河，黑龍江（中國與俄羅斯的界河）


Амур

借自法語 Amour，仿譯自拉丁語 Cupīdō。


Кингстон

金斯敦，京斯敦（首都名，位於牙買加）

金斯敦，京斯敦（城市名，位於加拿大安大略）


Катар

Kátar (romanization)
Katár (romanization)
Ка́тара
Ката́ра

卡塔爾，卡達（國家名，位於西亞）


Киров

Kírov (romanization)
Ки́рова
Ки́ровы (nominative plural)
Ки́ровых (genitive plural)
Ки́рова (feminine)
ки́ровский

Вя́тка f

Vjátka, “維亞特卡”, 城市1934年前的名稱

基洛夫（城市，行政中心名，位於俄羅斯基洛夫 州）

基洛夫，姓氏：尤指蘇聯領導人謝爾蓋·米洛諾維奇·基洛夫


Котону

科托努（貝寧的經濟首都及最大城市）


Коми

借自茲梁科米語 коми (komi)。


Водолей

Vodoléj (romanization)
Водоле́я
Водоле́и (nominative plural)
Водоле́ев (genitive plural)


Стрелец

Streléc (romanization)
Стрельца́
Стрельцы́ (nominative plural)
Стрельцо́в (genitive plural)


Скорпион

Skorpión (romanization)
Скорпио́на
Скорпио́ны (nominative plural)
Скорпио́нов (genitive plural)


Козерог

Kozeróg (romanization)
Козеро́га
Козеро́ги (nominative plural)
Козеро́гов (genitive plural)


Конакри

科納克里（首都名，位於幾內亞）


Телец

Teléc (romanization)
Тельца́
Тельцы́ (nominative plural)
Тельцо́в (genitive plural)


Коморы

Комо́рские острова́

科摩羅（東非印度洋上的群島及國家）

科摩羅（東非印度洋上的群島及國家）


Овен

Ovén (romanization)
Óven (romanization)
Овна́
О́вна
Овны́ (nominative plural)
О́вны (nominative plural)
Овно́в (genitive plural)
О́внов (genitive plural)


Ковров

科夫羅夫（城市名，位於俄羅斯弗拉基米爾 州）


Рак

Rak (romanization)
Ра́ка
Ра́ки (nominative plural)
Ра́ков (genitive plural)


Коморские острова

Komórskije ostrová (romanization)
Комо́рских острово́в

Ru-Коморские острова.ogg

Комо́ры

科摩羅（東非印度洋上的群島及國家）

科摩羅（東非印度洋上的群島及國家）


Коломбо

科倫坡，可倫坡（斯里蘭卡的經濟首都和最大城市）


Комсомольск-на-Амуре

源自комсомо́л (komsomól, “共青團”) + -ск (-sk)。

阿穆爾河畔共青城（城市名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）

zh-Комсомольск-на-Амуре-ru-name-T55xAa~P


Кот-д'Ивуар

Ru-Кот-д’Ивуар.ogg

Бе́рег Слоно́вой Ко́сти

科特迪瓦，象牙海岸（國家名，位於西非）

科特迪瓦，象牙海岸（國家名，位於西非）


Лев

Lev (romanization)
Льва
Львы (nominative plural)
Львов (genitive plural)

列夫，，Lev男性人名，等價於英語Leo


Крайний Север

Krájnij Séver (romanization)
Кра́йнего Се́вера

極北地區，北極圈以北的俄羅斯領土


бакс

借自英語 bucks，buck的複數。

baks (romanization)
ба́кса
ба́ксы (nominative plural)
ба́ксов (genitive plural)


Коран

借自阿拉伯語 اَلْقُرْآن (al-qurʔān)，源自قِرَاءَة (qirāʔa, “誦讀”)，源自قَرَأَ (qaraʔa, “閱讀；誦讀”)。

Korán (romanization)
Кора́на
Кора́ны (nominative plural)
Кора́нов (genitive plural)


Ла-Пас

拉巴斯（玻利維亞的行政首都）


Курилы

Kuríly (romanization)
Кури́л
кури́льский

Кури́льские острова́

千島群島（群島名，位於大部分在俄羅斯薩哈林 州，部分為日本所宣稱）

千島群島（群島名，位於大部分在俄羅斯薩哈林 州，部分為日本所宣稱）


Курильские острова

Kurílʹskije ostrová (romanization)
Кури́льских острово́в

Кури́лы

千島群島（群島名，位於大部分在俄羅斯薩哈林 州，部分為日本所宣稱）

千島群島（群島名，位於大部分在俄羅斯薩哈林 州，部分為日本所宣稱）


Красноярск

源自кра́сный (krásnyj, “紅色的”) + -о- (-o-, 連接元音) + яр (jar, “陡岸”) + -ск (-sk)。

Krasnojársk (romanization)
Красноя́рска
красноя́рский

Ru-Красноярск.ogg

克拉斯諾亞爾斯克（邊疆區名，位於俄羅斯）

克拉斯諾亞爾斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯西伯利亞克拉斯諾亞爾斯克）


Кызыл

克孜勒（首府名，位於俄羅斯圖瓦）


Ломе

洛美（首都名，位於多哥）


Линц

林茨（城市名，位於奧地利）


Лилонгве

利隆圭（首都名，位於馬拉維）


Льеж

列日（省份名，位於比利時瓦隆）

列日（首府名，位於比利時瓦隆列日）


Либревиль

利伯維爾，自由市（首都名，位於加蓬）


Ленинград

源自Ле́нин (Lénin, “列寧”) + гра́д (grád, “城市”)。

Leningrád (romanization)
Ленингра́да
ленингра́дский

Ru-Ленинград.ogg

Л.

列寧格勒，聖彼得堡在1924年至1991年間的名稱

Петрогра́д

列寧格勒，聖彼得堡在1924年至1991年間的名稱

Са́нкт-Петербу́рг

列寧格勒，聖彼得堡在1924年至1991年間的名稱

列寧格勒，聖彼得堡在1924年至1991年間的名稱

Установи́ть на 5 дней план перево́зки в Ленингра́д продово́льствия в коли́честве не ме́нее 200 тонн в день сле́дующих проду́ктов: 135 тонн концентра́тов – ка́ша пшённая и суп горо́ховый; 20 тонн колбасы́ копчёной и свини́ны копчёной; 10 тонн сухо́го молока́ и яи́чного порошка́; 15 тонн ма́сла сли́вочного; 20 тонн комбижи́ра и са́ла топлёного.

制定為期5天的計劃，每天向列寧格勒運輸至少200噸以下食品：135噸濃縮食品——小米粥和豌豆湯；20噸熏香腸和熏豬肉；10噸奶粉和蛋粉；15噸黃油；20噸混合脂肪和酥油、豬油。

1941年11月9日, 蘇聯國防委員會主席约瑟夫·维萨里奥诺维奇·斯大林, 決議第SDC-871ss號:


Лихтенштейн

Lixtɛnštɛ́jn (romanization)
Лихтенште́йна
лихтенште́йнский

Ru-Лихтенштейн.ogg

列支敦士登，列支敦斯登（國家名，位於中歐）


Ленин

在勒拿金礦工人起義之後，1901年12月，弗拉基米爾·伊里奇·烏里揚諾夫開始使用化名“列寧”，來源於勒拿河（Лена） + 形容詞所有格後綴 -ин。這是在模仿格奥尔基·瓦连京诺维奇·普列汉诺夫以伏爾加河的衍生詞“Volgin”作為化名。

Lénin (romanization)
Ле́нина
Ле́нины (nominative plural)
Ле́ниных (genitive plural)
Ле́нина (feminine)
ле́нинский

姓氏：列寧（尤指俄國革命領袖、政治家弗拉基米爾·伊里奇·列寧）

Ле́нин ча́сто употребля́л жёсткие выраже́ния.

列寧常常使用嚴厲的表達方式。

Lénin částo upotrebljál žóstkije vyražénija.


Маврикий

Mavríkij (romanization)
Маври́кия
маврики́йский

Ru-Маврикий.ogg

毛里求斯，模里西斯（東非島嶼及國家名，在印度洋上）


Менск

繼承自古東斯拉夫語 Мѣньскъ (Měnĭskŭ)。

Минск

明斯克（首都名，位於白俄羅斯）

明斯克（首都名，位於白俄羅斯）


Малабо

馬拉博（首都名，位於赤道幾內亞）


Ачинск

Áčinsk (romanization)
А́чинска
а́чинский

阿欽斯克（城市名，位於俄羅斯克拉斯諾亞爾斯克）


Грац

格拉茨（城市名，位於奧地利施泰爾馬克）


Магадан

Magadán (romanization)
Магада́на
магада́нский

馬加丹（俄羅斯港口城市名，是馬加丹 州的行政中心，在鄂霍次克海北岸）


Ангарск

Angársk (romanization)
Анга́рска
анга́рский

安加爾斯克（城市名，位於俄羅斯伊爾庫茨克 州）


Андижан

Andižán (romanization)
Андижа́на
андижа́нский

安集延（城市名，位於吉爾吉斯斯坦）


Магнитогорск

源自магни́т (magnít, “磁鐵”) + -о- (-o-, 連接元音) + гора́ (gorá, “山”) + -ск (-sk)；來自當地一座以магни́тная (magnítnaja, “磁性的”)命名的山，因為這座山鐵礦資源豐富。

馬格尼托哥爾斯克（城市名，位於俄羅斯車里雅賓斯克 州）


Мале

馬累，馬利（首都名，位於馬爾代夫）


Манагуа

馬那瓜（首都名，位於尼加拉瓜）


Мапуту

馬普托（首都名，位於莫桑比克）


Найроби

內羅畢，奈洛比（首都名，位於肯尼亞）


Нассау

Nássau (romanization)
Nassáu (romanization)

Нассо́

拿騷（首都名，位於巴哈馬）

拿騷（首都名，位於巴哈馬）


Мбабане

姆巴巴內，姆巴巴納（首都名，位於斯威士蘭）


Монтевидео

蒙得維的亞，蒙特維多（首都名，位於烏拉圭）


Масеру

馬塞盧（首都名，位於萊索托）


Мартиника

Ru-Мартиника.ogg

馬提尼克（法國海外省名，為加勒比海一島嶼）


Морони

莫羅尼（首都名，位於科摩羅）


Мельбурн

墨爾本（首府名，位於澳大利亞維多利亞）


Марракеш

馬拉喀什（城市名，位於摩洛哥）


Мухаммед

穆罕默德 伊斯蘭教的先知


Мишкольц

米什科爾茨（城市名，位於匈牙利）


Мосул

摩蘇爾（城市名，位於伊拉克）


Могилёв

Mogiljóv (romanization)
Могилёва
Могилёвы (nominative plural)
Могилёвых (genitive plural)
могилёвский

莫吉廖夫（城市名，位於白俄羅斯）


Ниамей

尼亞美（首都名，位於尼日爾）


Нефтеюганск

涅夫捷尤甘斯克（城市名，位於俄羅斯秋明 州）


Нефтекамск

涅夫捷卡姆斯克（城市名，位於俄羅斯巴什科爾托斯坦）


Муром

穆羅姆（城市名，位於俄羅斯弗拉基米爾 州）


Монреаль

蒙特利爾（城市名，位於加拿大魁北克）


Набережные Челны

на́бережный (náberežnyj, “河岸的”)的複數形式 + чёлн (čoln, “船”)，半音譯自韃靼語Яр Чаллы (Yar Çallı, “河岸的石頭”)。

Náberežnyje Čelný (romanization)
На́бережных Челно́в

卡馬河畔切爾內（城市名，位於俄羅斯韃靼斯坦）


Нижний Тагил

Nížnij Tagíl (romanization)
Ни́жнего Таги́ла

下塔吉爾（城市名，位於俄羅斯斯維爾德洛夫斯克 州）


Нижнекамск

ни́жний (nížnij, “低，下”) + -е- (-e-) + Ка́ма (Káma, “卡馬河”) + -ск (-sk)

下卡姆斯克（城市名，位於俄羅斯韃靼斯坦）


Папеэте

帕皮提（法國海外集體法屬波利尼西亞的首府）


Порт-Луи

路易港（首都名，位於毛里求斯）


Плоешти

普洛耶什蒂（城市名，位於羅馬尼亞）


Порт-Морсби

莫爾茲比港（首都名，位於巴布亞新幾內亞）


Порто-Ново

波多諾伏（貝寧的官方首都）


Ноябрьск

諾亞布里斯克（城市名，位於俄羅斯）


Орск

奧爾斯克（城市名，位於俄羅斯奧倫堡 州）


Памир

帕米爾河（河名，位於塔吉克斯坦和阿富汗）


Новокузнецк

源自но́вый (nóvyj, “新的”) + -о- (-o-, 連接元音) + кузне́ц (kuznéc, “鐵匠”) + -ск (-sk)。

新庫茲涅茨克（城市名，位於俄羅斯克麥羅沃 州）


Норильск

源自Нори́лка (Norílka, “諾里爾卡河”) + -ск (-sk)。

Norílʹsk (romanization)
Нори́льска
нори́льский

諾里爾斯克（城市名，位於俄羅斯克拉斯諾亞爾斯克）


Первоуральск

第一烏拉爾斯克（城市名，位於俄羅斯斯維爾德洛夫斯克 州）


Пномпень

金邊（首都名，位於柬埔寨）


Нумеа

Numɛá (romanization)
Numɛ́a (romanization)

努美阿（首府名，位於法國新喀里多尼亞）


Оренбург

Orenbúrg (romanization)
Оренбу́рга
оренбу́ргский

奧倫堡（城市，行政中心名，位於俄羅斯奧倫堡 州）


Порт-оф-Спейн

西班牙港（首都名，位於特立尼達和多巴哥）


Орхус

奧胡斯（城市名，位於丹麥）


Нуакшот

努瓦克肖特（首都名，位於毛里塔尼亞）


Петропавловск

Пётр (Pjotr, “彼得”) + -о- (-o-) + Па́вел (Pável, “保羅”) + -ов (-ov) + -ск (-sk)

Petropávlovsk (romanization)
Петропа́вловска
петропа́вловский

彼得羅巴甫洛夫斯克，俄羅斯多地地名。


Пловдив

普羅夫迪夫（城市名，位於保加利亞）

в Пло́вдиве

в Пло́вдив

из Пло́вдива


Петропавловск-Камчатский

Петропа́вловск

堪察加彼得羅巴甫洛夫斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯堪察加）

堪察加彼得羅巴甫洛夫斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯堪察加）

zh-Петропавловск-Камчатский-ru-name-f6lW4bQL


Объединённые Арабские Эмираты

Obʺjedinjónnyje Arábskije Emiráty (romanization)
Объединённых Ара́бских Эмира́тов

Ru-Объединённые Арабские Эмираты.ogg

ОАЭ́

阿拉伯聯合酋長國，阿拉伯聯合大公國（國家名，位於西亞）

Ара́бские Эмира́ты

阿拉伯聯合酋長國，阿拉伯聯合大公國（國家名，位於西亞）

Эмира́ты

阿拉伯聯合酋長國，阿拉伯聯合大公國（國家名，位於西亞）

阿拉伯聯合酋長國，阿拉伯聯合大公國（國家名，位於西亞）

zh-Объединённые_Арабские_Эмираты-ru-name-EakKlVEp


Порт-о-Пренс

太子港（首都名，位於海地）


Порту

波爾圖，波多（城市名，位於葡萄牙）


Сан-Томе

聖多美（首都名，位於聖多美和普林西比）


Санто-Доминго

聖多明各（首都名，位於多明尼加）


Салоники

塞薩洛尼基（城市名，位於希臘）


Скопье

斯科普里，史高比耶（首都名，位於北馬其頓）


Реюньон

留尼旺（法國的海外省，在印度洋上）


Салават

薩拉瓦特（城市名，位於俄羅斯巴什科爾托斯坦）


Сегед

塞格德（城市名，位於匈牙利）


Северодвинск

北德文斯克（城市名，位於俄羅斯阿爾漢格爾斯克 州）


Сан-Сальвадор

San-Salʹvadór (romanization)
Сан-Сальвадо́ра
Сан-Сальвадо́ры (nominative plural)
Сан-Сальвадо́ров (genitive plural)

聖薩爾瓦多（首都名，位於薩爾瓦多）


Эль-Сальвадор

Elʹ-Salʹvadór (romanization)
Эль-Сальвадо́ра
Эль-Сальвадо́ры (nominative plural)
Эль-Сальвадо́ров (genitive plural)

Сальвадо́р

薩爾瓦多（國家名，位於中美洲）

薩爾瓦多（國家名，位於中美洲）


Рыбинск

雷賓斯克（城市名，位於俄羅斯雅羅斯拉夫爾 州）


Семей

塞梅伊（城市名，位於哈薩克斯坦）


Аравийский полуостров

Aravíjskij poluóstrov (romanization)
Арави́йского полуо́строва

Ара́вия

阿拉伯半島（半島名，位於西亞）

阿拉伯半島（半島名，位於西亞）

zh-Аравийский_полуостров-ru-name-Zt~qV2v~


Русе

魯塞（城市名，位於保加利亞）

в Ру́се

в Ру́се

из Ру́се


Рейкьявик

雷克雅未克（首都名，位於冰島）


Свердловск

來自Свердло́в (Sverdlóv) + -ск (-sk)，源自俄羅斯布爾什維克黨早期領導人雅科夫·斯維爾德洛夫（全名Я́ков Миха́йлович Свердло́в (Jákov Mixájlovič Sverdlóv)）的姓氏。

Sverdlóvsk (romanization)
Свердло́вска
свердло́вский

斯維爾德洛夫斯克，俄羅斯城市葉卡捷琳堡在1924-1991年間的名稱。


Роттердам

Rótterdám (romanization)
Ро́ттерда́ма
роттерда́мский

鹿特丹（城市名，位於荷蘭）


Заир

扎伊爾（非洲國家剛果民主共和國的舊名）


Псков

繼承自古東斯拉夫語 Пльсковъ (Plĭskovŭ)。

普斯科夫（城市，行政中心名，位於俄羅斯普斯科夫 州）


Сахалин

Saxalín (romanization)
Сахали́на
сахали́нский

薩哈林（州名，位於俄羅斯）

薩哈林島，庫頁島（島嶼名，位於俄羅斯）


Сан-Марино

Ru-Сан-Марино.ogg

聖馬力諾，聖馬利諾（首都名，位於聖馬力諾）


Самарканд

Samarkánd (romanization)
Самарка́нда
самарка́ндский

撒馬爾罕（城市名，位於烏茲別克斯坦）


Сан-Хосе

聖何塞，聖荷西（首都名，位於哥斯達黎加）

聖何塞，聖荷西（城市名，位於美國加利福尼亞）


Соломоновы Острова

Solomónovy Ostrová (romanization)
Соломо́новых Острово́в

所羅門群島，索羅門群島（國家，群島名，位於美拉尼西亞）


Сальвадор

Salʹvadór (romanization)
Сальвадо́ра
Сальвадо́ры (nominative plural)
Сальвадо́ров (genitive plural)

Ru-Сальвадор.ogg

Эль-Сальвадо́р

薩爾瓦多（國家名，位於中美洲）

薩爾瓦多（國家名，位於中美洲）

薩爾瓦多（首府名，位於巴西巴伊亞）


Сент-Винсент и Гренадины

Sɛnt-Vínsɛnt i Grenadíny (romanization)
Сент-Ви́нсента и Гренади́н

聖文森特和格林納丁斯，聖文森及格瑞那丁（國家，群島名，位於加勒比海）

zh-Сент-Винсент_и_Гренадины-ru-name-KYkf9N0B


Сидней

音譯自英語 Sydney。

Sídnɛj (romanization)
Sidnɛ́j (romanization)
Си́днея
Сидне́я

悉尼（澳大利亞最大城市及新南威爾士首府）


Смоленск

源自Смо́льня (Smólʹnja, 河流名) + -ск (-sk)。

Smolénsk (romanization)
Смоле́нска
смоле́нский

斯摩棱斯克（州名，位於俄羅斯）

斯摩棱斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯斯摩棱斯克 州）


Рабат

Rabát (romanization)
Раба́та
раба́тский

拉巴特（首都名，位於摩洛哥）


Прокопьевск

普羅科皮耶夫斯克（城市名，位於俄羅斯克麥羅沃 州）


Сургут

蘇爾古特（城市名，位於俄羅斯秋明 州）


Стерлитамак

斯捷爾利塔馬克（城市名，位於俄羅斯巴什科爾托斯坦 州）


Тарту

塔爾圖（城市名，位於愛沙尼亞）


Тартус

塔爾圖（城市名，位於敘利亞）


Танжер

丹吉爾（城市名，位於摩洛哥）


Стокгольм

Stokgólʹm (romanization)
Стокго́льма
стокго́льмский

斯德哥爾摩（首都名，位於瑞典）


Таллинн

Tállinn (romanization)
Та́ллинна
та́ллиннский

Та́ллин (Tállin)在愛沙尼亞的標準寫法：塔林（首都名，位於愛沙尼亞）


Сыктывкар

借自茲梁科米語 Сыктывкар (Syktyvkar)。

瑟克特夫卡爾（首府名，位於俄羅斯科米）


Таллин

Tállin (romanization)
Та́ллина
та́ллинский

塔林（首都，最大城市名，位於愛沙尼亞）


Татарстан

Тата́рия

韃靼斯坦（共和國名，位於俄羅斯東部）

韃靼斯坦（共和國名，位於俄羅斯東部）


Тель-Авив

特拉維夫（城市名，位於以色列）


Тхимпху

廷布（首都名，位於不丹）


Турку

圖爾庫（城市名，位於芬蘭）


Туркестан

突厥斯坦（歷史地區名，位於亞洲）


Ульянов

Ulʹjánov (romanization)
Улья́нова
Улья́новы (nominative plural)
Улья́новых (genitive plural)
Улья́нова (feminine)

烏里揚諾夫，姓氏：列寧本名的姓氏


Триполи

的黎波里（首都名，位於利比亞）


Уагадугу

瓦加杜古（首都名，位於布基納法索）


Улан-Батор

Ulan-Bátor (romanization)
Улан-Ба́тора
уланба́торский

烏蘭巴托（首都名，位於蒙古國）


Тирасполь

蒂拉斯波爾（德涅斯特河沿岸（國際上承認為摩爾多瓦一部分）的首都）


Томск

托木斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯托木斯克 州）


Тир

泰爾（城市名，位於黎巴嫩）


Ульяновск

源自Улья́нов (Ulʹjánov, “烏里揚諾夫”, 列寧的姓氏) + -ск (-sk)。

Ulʹjánovsk (romanization)
Улья́новска
улья́новский

Симби́рск

烏里揚諾夫斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯烏里揚諾夫斯克 州）；列寧的出生地

烏里揚諾夫斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯烏里揚諾夫斯克 州）；列寧的出生地


Тигр

Tigr (romanization)
Ти́гра
Ти́гры (nominative plural)
Ти́гров (genitive plural)

год Ти́гра


Тироль

蒂羅爾（州名，位於奧地利）


Уругвай

Ru-Уругвай.ogg

烏拉圭（國家名，位於南美洲）


Утрехт

烏得勒支（城市名，位於荷蘭）


Хараре

Со́лсбери

哈拉雷（首都名，位於津巴布韋）

哈拉雷（首都名，位於津巴布韋）


Халеб

Але́ппо

阿勒頗（城市名，位於敘利亞）

阿勒頗（城市名，位於敘利亞）


Фареры

Фаре́рские острова́

法羅群島嶼（群島，自治領地名，位於丹麥）

法羅群島嶼（群島，自治領地名，位於丹麥）


Фиджи

斐濟（國家，群島名，位於美拉尼西亞）


Хабаровск

源自Хаба́ров (Xabárov) + -ск (-sk)，來自哥薩克探險家叶罗费·帕夫洛维奇·哈巴罗夫（Ерофе́й Па́влович Хаба́ров-Святи́тский (Jeroféj Pávlovič Xabárov-Svjatítskij)）的姓氏。

Xabárovsk (romanization)
Хаба́ровска
хаба́ровский

哈巴羅夫斯克，伯力（城市，行政中心名，位於俄羅斯哈巴羅夫斯克）


Харьков

Xárʹkov (romanization)
Ха́рькова
ха́рьковский

哈爾科夫（城市名，位於烏克蘭）

в Ха́рькове

в Ха́рьков

из Ха́рькова


Фритаун

弗里敦，自由城（首都名，位於塞拉利昂）


Эль-Кувейт

科威特城（首都名，位於科威特）


Хиджаз

漢志（地區名，位於西部沙特阿拉伯）


Хобарт

霍巴特（首府名，位於澳大利亞塔斯馬尼亞）


Фарерские острова

Farɛ́rskije ostrová (romanization)
Фаре́рских острово́в

Ru-Фарерские острова.ogg

Фаре́ры

法羅群島（群島，自治領地名，位於丹麥）

法羅群島（群島，自治領地名，位於丹麥）


Эдмонтон

埃德蒙頓（首府名，位於加拿大艾伯塔）


Эр-Рияд

利雅得（首都名，位於沙特阿拉伯）


Эрбиль

艾比爾（城市名，位於伊拉克庫爾德斯坦）


Чимкент

借自烏茲別克語 Chimkent。

Čimként (romanization)
Чимке́нта
чимке́нтский

Шымке́нт

奇姆肯特（1992年9月8日前的名稱）

奇姆肯特（1992年9月8日前的名稱）


Челябинск

Čeljábinsk (romanization)
Челя́бинска
челя́бинский

車里雅賓斯克（州名，位於俄羅斯）

車里雅賓斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯車里雅賓斯克 州）


Хомс

霍姆斯（城市名，位於敘利亞）


Череповец

Čerepovéc (romanization)
Черепове́ца
черепове́цкий

切列波韋茨（城市名，位於俄羅斯沃洛格達 州）


Цюрих

音譯自德語 Zürich。

Cjúrix (romanization)
Цю́риха
цю́рихский


Хартум

喀土穆（首都名，位於蘇丹）


Чернигов

Černígov (romanization)
Черни́гова
черни́говский

切爾尼戈夫（城市名，位於烏克蘭）


Шымкент

借自哈薩克語 Шымкент (Şymkent)。於1992年9月8日起代替舊拼寫Чимке́нт (Čimként)。

Šymként (romanization)
Шымке́нта
шымке́нтский

奇姆肯特（城市名，位於哈薩克斯坦）

Он в Шымке́нт е́дет на по́езде.


Ямусукро

亞穆蘇克羅（首都名，位於亞穆蘇克羅）


Южный Судан

Júžnyj Sudán (romanization)
Ю́жного Суда́на

Ru-Южный Судан.ogg


Якутск

源自яку́т (jakút, “雅庫特人”) + -ск (-sk)。

Туйма́да

雅庫茨克（首府名，位於俄羅斯雅庫特）

雅庫茨克（首府名，位於俄羅斯雅庫特）


Южно-Сахалинск

源自ю́жный (júžnyj, “南方的”) + -о- (-o-, 連接元音) + Сахали́н (Saxalín, “薩哈林”) + -ск (-sk)。

Влади́мировка

南薩哈林斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯薩哈林 州）

南薩哈林斯克（城市，行政中心名，位於俄羅斯薩哈林 州）


Яунде

雅溫得（首都名，位於喀麥隆）


аак

aák (romanization)
аа́ка
аа́ки (nominative plural)
аа́ков (genitive plural)

ба́ржа

一種平底單桅駁船，在萊茵河上用於運輸酒

ка́тер

一種平底單桅駁船，在萊茵河上用於運輸酒

су́дно

一種平底單桅駁船，在萊茵河上用於運輸酒

一種平底單桅駁船，在萊茵河上用於運輸酒


Ярославль

繼承自古東斯拉夫語 Ꙗрославль (Jaroslavlĭ, 字面意思是“雅羅斯拉夫的”)。

Jaroslávlʹ (romanization)
Яросла́вля
яросла́вский

雅羅斯拉夫爾（城市，行政中心名，位於俄羅斯雅羅斯拉夫爾 州）


Яссы

雅西（城市名，位於羅馬尼亞）


аватар

avatár (romanization)
авата́ра
авата́ры (nominative plural)
авата́ров (genitive plural)


Адам

最終源自聖經希伯來語 אָדָם (adám, “地球，人，土壤，淺棕色”)。

Adám (romanization)
Ада́ма
Ада́мы (nominative plural)
Ада́мов (genitive plural)

男性人名，等價於英語Adam


Иисус Христос

Iisús Xristós (romanization)
Иису́са Христа́


Іисусъ Хрістосъ

Iisús Xristós (romanization)
Іису́са Хріста́

ᡳᠰᡠᠰ
ᡥᡝᡵᡳᠰᡨᠣᠰ

Иису́с Христо́с (Iisús Xristós)在1918年正寫法改革以前的寫法。


алим

借自阿拉伯語 عَالِم (ʕālim)。

alím (romanization)
али́ма
али́мы (nominative plural)
али́мов (genitive plural)


амбал

借自阿拉伯語 حَمَّال (ḥammāl)。

ambál (romanization)
амба́ла
амба́лы (nominative plural)
амба́лов (genitive plural)

在裡海及伏爾加河港口工作的波斯裝卸工


приказ

prikáz (romanization)
прика́за
прика́зы (nominative plural)
прика́зов (genitive plural)


эксгибиционист

eksgibicioníst (romanization)
эксгибициони́ста
эксгибициони́сты (nominative plural)
эксгибициони́стов (genitive plural)
эксгибициони́стка (feminine)

Ru-эксгибиционист.ogg


ара

來自亞美尼亞語男性人名Արա (Ara)；對比英語Teague。

ára (romanization)
а́ры
а́ры (nominative plural)
ар (genitive plural)


лей

借自羅馬尼亞語 leu。

lej (romanization)
ле́я
ле́и (nominative plural)
ле́ев (genitive plural)

列伊（摩爾多瓦和羅馬尼亞的貨幣）


бадан

badán (romanization)
бада́на
бада́ны (nominative plural)
бада́нов (genitive plural)

岩白菜屬（Bergenia）植物


барсук

源自一突厥語族語言（對比土耳其語 porsuk、哈薩克語 борсық (borsyq, “獾”)），源自原始突厥語 *borsuk (“獾”)。

barsúk (romanization)
барсука́
барсуки́ (nominative plural)
барсуко́в (genitive plural)
барсучи́ха (feminine)


баг

bag (romanization)
ба́га
ба́ги (nominative plural)
ба́гов (genitive plural)


бек

借自鄂圖曼土耳其語 بك (beg, “地主”)。

bek (romanization)
бе́ка
бе́ки (nominative plural)
бе́ков (genitive plural)


бега

быть в бега́х


Соединённые Штаты Америки

Sojedinjónnyje Štáty Amériki (romanization)
Соединённых Шта́тов Аме́рики

Ru-Соединённые Штаты Америки.ogg

美利堅合眾國（國家名，位於北美洲）

zh-Соединённые_Штаты_Америки-ru-name-Zdhj-lHM


бесик

源自共同突厥語 *bēšik，源自原始突厥語 *bẹĺčig，參見土耳其語 beşik。

bésik (romanization)
бе́сика
бе́сики (nominative plural)
бе́сиков (genitive plural)


бесик

белый синий красный (belyj sinij krasnyj) 之首字母縮略詞，指俄羅斯聯邦國旗的白、藍、紅三色。


Соединённые Штаты

Sojedinjónnyje Štáty (romanization)
Соединённых Шта́тов

Ru-Соединённые Штаты.ogg

美國（國家名，位於北美洲）


кубик Рубика

kúbik Rúbika (romanization)
ку́бика Ру́бика
ку́бики Ру́бика (nominative plural)
ку́биков Ру́бика (genitive plural)


гандон

gandón (romanization)
гандо́на
гандо́ны (nominative plural)
гандо́нов (genitive plural)

гондо́н (gondón)的另一種寫法


гондон

кондо́м (kondóm)的變形，源自英語 condom。

gondón (romanization)
гондо́на
гондо́ны (nominative plural)
гондо́нов (genitive plural)


определённый артикль

opredeljónnyj artíklʹ (romanization)
определённого арти́кля
определённые арти́кли (nominative plural)
определённых арти́клей (genitive plural)

zh-определённый_артикль-ru-noun-4PKBhs-u


американский футбол

amerikánskij futból (romanization)
америка́нского футбо́ла
америка́нские футбо́лы (nominative plural)
америка́нских футбо́лов (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-американский футбол.wav


неопределённый артикль

neopredeljónnyj artíklʹ (romanization)
неопределённого арти́кля
неопределённые арти́кли (nominative plural)
неопределённых арти́клей (genitive plural)

zh-неопределённый_артикль-ru-noun-wTYZ79nH


дубний

dúbnij (romanization)
ду́бния
ду́бнии (nominative plural)
ду́бниев (genitive plural)


вахтёр

借自德語 Wächter。

vaxtjór (romanization)
вахтёра
вахтёры (nominative plural)
вахтёров (genitive plural)
вахтёрша (feminine)


ВИЧ

ви́рус иммунодефици́та челове́ка (vírus immunodeficíta čelovéka) 之首字母縮略詞。

HIV，人類免疫缺陷病毒


коперниций

kopernícij (romanization)
коперни́ция
коперни́ции (nominative plural)
коперни́циев (genitive plural)


иммунодефицит

immunodeficít (romanization)
иммунодефици́та
иммунодефици́ты (nominative plural)
иммунодефици́тов (genitive plural)


бус

bus (romanization)
бу́са
бу́сы (nominative plural)
бу́сов (genitive plural)


бус

bus (romanization)
бу́са
бу́сы (nominative plural)
бу́сов (genitive plural)
бу́сик (diminutive)

Живы́м в бу́се оста́лся то́лько оди́н пассажи́р.

公共汽車上只有一名乘客倖存。

2018 August 10, Денис ГЛУХОВ, “В Ниге́рии столкну́лись авто́бус и погру́зчик, поги́бли 13 челове́к”, 出自 КП в Украине:


високосный год

visokósnyj gód (romanization)
високо́сного го́да
високо́сные го́ды (nominative plural)
високо́сных годо́в (genitive plural)


вице-адмирал

ви́це- (více-, “副”) + адмира́л (admirál, “海軍上將”)

více-admirál (romanization)
ви́це-адмира́ла
ви́це-адмира́лы (nominative plural)
ви́це-адмира́лов (genitive plural)


восклицательный знак

vosklicátelʹnyj znák (romanization)
восклица́тельного зна́ка
восклица́тельные зна́ки (nominative plural)
восклица́тельных зна́ков (genitive plural)

zh-восклицательный_знак-ru-noun-2CBVcBVi


влас

借自教會斯拉夫語 власъ (vlasŭ)，源自原始斯拉夫語 *vȏlsъ。對比繼承自東斯拉夫語支的во́лос (vólos)。

vlas (romanization)
вла́са
власы́ (nominative plural)
власо́в (genitive plural)

И бы́стрый хо́лод вдохнове́нья власы́ подъе́млет на челе́.

(亞歷山大·普希金，《葉甫蓋尼·奧涅金》)

I býstryj xólod vdoxnovénʹja vlasý podʺjémlet na čelé.


средний род

srédnij rod (romanization)
сре́днего ро́да
сре́дние ро́ды (nominative plural)
сре́дних родо́в (genitive plural)


женский род

žénskij rod (romanization)
же́нского ро́да
же́нские ро́ды (nominative plural)
же́нских родо́в (genitive plural)


мужской род

mužskój rod (romanization)
мужско́го ро́да
мужски́е ро́ды (nominative plural)
мужски́х родо́в (genitive plural)


водяной

vodjanój (romanization)
водяно́го
водяны́е (nominative plural)
водяны́х (genitive plural)

Ru-водяной.ogg

伏地諾（斯拉夫民間傳說中的水怪）


флосс

floss (romanization)
фло́сса
фло́ссы (nominative plural)
фло́ссов (genitive plural)


Петербург

Peterbúrg (romanization)
Петербу́рга
петербу́ргский


григорианский календарь

grigoriánskij kalendárʹ (romanization)
григориа́нского календаря́

zh-григорианский_календарь-ru-noun-FnBChL58


выходной день

vyxodnój denʹ (romanization)
выходно́го дня́
выходны́е дни́ (nominative plural)
выходны́х дне́й (genitive plural)


вытрезвитель

vytrezvítelʹ (romanization)
вытрезви́теля
вытрезви́тели (nominative plural)
вытрезви́телей (genitive plural)

關押醉酒者直至其醒酒的地方


вызов

繼承自原始斯拉夫語 *vyzovъ。對比вы́звать (výzvatʹ)。參見*zъvati。

výzov (romanization)
вы́зова
вы́зовы (nominative plural)
вы́зовов (genitive plural)
вызывно́й


ханьцзы

借自官話 漢字／汉字 (Hànzì)。


хань

借自官話 漢／汉 (hàn)。


пиньинь

源自官話 拼音 (pīnyīn)。


ханец

來自хань (xanʹ) + -ец (-ec)，來自官話 漢／汉 (hàn)，最初只有複數形式ха́ньцы (xánʹcy)；單數可能是逆構詞。

xánec (romanization)
ха́ньца
ха́ньцы (nominative plural)
ха́ньцев (genitive plural)
ха́нька (feminine)
ха́ньский

在正常對話中，使用кита́ец (kitájec, “中國人”)。


Петроград

Petrográd (romanization)
Петрогра́да
петрогра́дский

Ru-Петроград.ogg

彼得格勒（俄羅斯城市聖彼得堡在1914年至1924年之間的名字，後來改名列寧格勒）


прямоугольный треугольник

prjamougólʹnyj treugólʹnik (romanization)
прямоуго́льного треуго́льника
прямоуго́льные треуго́льники (nominative plural)
прямоуго́льных треуго́льников (genitive plural)

zh-прямоугольный_треугольник-ru-noun-RC-zorHY


равносторонний треугольник

ravnostorónnij treugólʹnik (romanization)
равносторо́ннего треуго́льника
равносторо́нние треуго́льники (nominative plural)
равносторо́нних треуго́льников (genitive plural)

zh-равносторонний_треугольник-ru-noun-TWhj7L1P


прямой угол

prjamój úgol (romanization)
прямо́го угла́
прямы́е углы́ (nominative plural)
прямы́х угло́в (genitive plural)


дрон

dron (romanization)
дро́на
дро́ны (nominative plural)
дро́нов (genitive plural)


Зеленский

Zelénskij (romanization)
Зеле́нского
Зеле́нские (nominative plural)
Зеле́нских (genitive plural)
Зеле́нская (feminine)

，Zelenskyy烏克蘭姓氏；澤倫斯基，澤連斯基

Влади́мир Алекса́ндрович Зеле́нский

弗拉迪米爾·亞歷山德羅維奇·澤倫斯基


тромбоцит

借自古希臘語 θρόμβος (thrómbos) + κύτος (kútos)。

trombocít (romanization)
тромбоци́та
тромбоци́ты (nominative plural)
тромбоци́тов (genitive plural)


Гомер

Gomér (romanization)
Гоме́ра
Гоме́ры (nominative plural)
Гоме́ров (genitive plural)


четырнадцатиугольник

четырна́дцать (četyrnádcatʹ) + -и- (-i-) + у́гол (úgol) + -ник (-nik)

četyrnadcatiugólʹnik (romanization)
четырнадцатиуго́льника
четырнадцатиуго́льники (nominative plural)
четырнадцатиуго́льников (genitive plural)

zh-четырнадцатиугольник-ru-noun-SPJTvj7V


грецкий орех

gréckij oréx (romanization)
гре́цкого оре́ха
гре́цкие оре́хи (nominative plural)
гре́цких оре́хов (genitive plural)


гнёт

來自動詞гнести́ (gnestí)。

gnjot (romanization)
гнёта
гнёты (nominative plural)
гнётов (genitive plural)

лежа́ть на се́рдце/душе гнётом


веб-сайт

vɛb-sájt (romanization)
веб-са́йта
веб-са́йты (nominative plural)
веб-са́йтов (genitive plural)


укр

來自一個民族主義邊緣理論，該理論稱烏克蘭的名字來源於一個叫做“укр”的古老民族。

ukr (romanization)
у́кра
у́кры (nominative plural)
у́кров (genitive plural)


детский дом

détskij dom (romanization)
де́тского до́ма
де́тские дома́ (nominative plural)
де́тских домо́в (genitive plural)


детский сад

де́тский (détskij, “兒童的”) + сад (sad, “花園”)，可能仿譯自德語 Kindergarten。

détskij sad (romanization)
де́тского са́да
де́тские сады́ (nominative plural)
де́тских садо́в (genitive plural)


Господь

繼承自原始斯拉夫語 *gospodь。

Го́споди!

Не дай Госпо́дь!

Госпо́дь его́ зна́ет!

Госпо́дь с тобо́й!

Госпо́дь с ним!


орк

ork (romanization)
о́рка
о́рки (nominative plural)
о́рков (genitive plural)
о́ркский
о́рочий

俄羅斯侵略者（2022年俄羅斯入侵烏克蘭期間的俄羅斯士兵及烏克蘭東部的親俄叛軍士兵）


китаёза

kitajóza (romanization)
китаёзы
китаёзы (nominative plural)
китаёз (genitive plural)


сталинист

staliníst (romanization)
сталини́ста
сталини́сты (nominative plural)
сталини́стов (genitive plural)
сталини́стка (feminine)


Волгоград

Volgográd (romanization)
Волгогра́да
волгогра́дский

Ru-Волгоград.ogg

伏爾加格勒（州名，位於俄羅斯西南部）

伏爾加格勒（城市，行政中心名，位於俄羅斯伏爾加格勒 州）


Сталинград

源自Ста́лин (Stálin) + град (grad)，以約瑟夫·斯大林命名。

Stalingrád (romanization)
Сталингра́да
сталингра́дский

Ru-Сталинград.ogg

斯大林格勒（俄羅斯伏爾加格勒 州城市伏爾加格勒的舊名，從1925年使用至1961年。）


Сталин

源自сталь (stalʹ, “鋼鐵”) + -ин (-in, “……的”)。

Stálin (romanization)
Ста́лина
Ста́лины (nominative plural)
Ста́линых (genitive plural)
Ста́лина (feminine)
ста́линский

姓氏：斯大林/史達林，一般指蘇聯領導人約瑟夫·斯大林

Одна́ко не похо́же, что кто-ли́бо из ны́нешних ли́деров подни́мется до у́ровня Ле́нина и Ста́лина, так что бу́дет безопа́снее предположи́ть, что собы́тия в Москве́ бу́дут развива́ться в ру́сле так называ́емого коллекти́вного руково́дства, е́сли то́лько за́падная поли́тика не заста́вит Сове́ты упоря́дочить свою́ организа́цию вла́сти.

然而，現任領導人似乎不會上升到列寧和斯大林的地位，因此可以更安全地預想，莫斯科將會繼續沿著所謂集體領導的路線發展，除非西方政策迫使蘇聯精簡權力組織。

1955年3月2日（2008年2月26日網站發佈）, Central Intelligence Agency of the United States: Comments on the change in Soviet leadership [美國中央情報局：對蘇聯領導層更換的評註]，頁號 1:


наём

наня́ть (nanjátʹ, “僱用”) 的動詞派生詞。

najóm (romanization)
на́йма
на́ймы (nominative plural)
на́ймов (genitive plural)

внаём

vnajóm, “供出租”


сир

sir (romanization)
си́ра
си́ры (nominative plural)
си́ров (genitive plural)

陛下 （中世紀法國和英國）


москаль

moskálʹ (romanization)
москаля́
москали́ (nominative plural)
москале́й (genitive plural)


подельник

podélʹnik (romanization)
поде́льника
поде́льники (nominative plural)
поде́льников (genitive plural)
поде́льница (feminine)


конезавод

konezavód (romanization)
конезаво́да
конезаво́ды (nominative plural)
конезаво́дов (genitive plural)


страдательный залог

stradátelʹnyj zalóg (romanization)
страда́тельного зало́га
страда́тельные зало́ги (nominative plural)
страда́тельных зало́гов (genitive plural)


активный залог

aktívnyj zalóg (romanization)
акти́вного зало́га
акти́вные зало́ги (nominative plural)
акти́вных зало́гов (genitive plural)


действительный залог

dejstvítelʹnyj zalóg (romanization)
действи́тельного зало́га
действи́тельные зало́ги (nominative plural)
действи́тельных зало́гов (genitive plural)

zh-действительный_залог-ru-noun-8mG~sRPZ


пуэр

源自Пуэ́р (Puér, “普洱”)，中國雲南省地名。

puér (romanization)
пуэ́ра
пуэ́ры (nominative plural)
пуэ́ров (genitive plural)


иван-чай

源自Ива́н (Iván) + чай (čaj)。


скиталец

скита́ть(ся) (skitátʹ(sja)) + -лец (-lec)

skitálec (romanization)
скита́льца
скита́льцы (nominative plural)
скита́льцев (genitive plural)
скита́лица (feminine)


Царицын

Carícyn (romanization)
Цари́цына
Цари́цыны (nominative plural)
Цари́цыных (genitive plural)
цари́цынский

察里津（俄羅斯城市伏爾加格勒在1925年以前的舊名）


транспорт

借自法語 transport、荷蘭語 transport或德語 Transport，源頭來自拉丁語 trānsportāre。 First documented in 1720.

tránsport (romanization)
тра́нспорта
тра́нспорты (nominative plural)
тра́нспортов (genitive plural)
тра́нспортный

Ru-транспорт.ogg


детёныш

detjónyš (romanization)
детёныша
детёныши (nominative plural)
детёнышей (genitive plural)


международный фонетический алфавит

meždunaródnyj fonɛtíčeskij alfavít (romanization)
междунаро́дные фонети́ческие алфави́ты (nominative plural)
междунаро́дных фонети́ческих алфави́тов (genitive plural)

zh-международный_фонетический_алфавит-ru-noun-O0CUp6MW


трудоголик

trudogólik (romanization)
трудого́лика
трудого́лики (nominative plural)
трудого́ликов (genitive plural)


кацап

借自烏克蘭語 каца́п (kacáp)。

kacáp (romanization)
каца́па
каца́пы (nominative plural)
каца́пов (genitive plural)
каца́пка (feminine)


хот-дог

xot-dóg (romanization)
хот-до́га
хот-до́ги (nominative plural)
хот-до́гов (genitive plural)


ламантин

lamantín (romanization)
ламанти́на
ламанти́ны (nominative plural)
ламанти́нов (genitive plural)


занавес

源自за- (za-) + наве́с (navés, “篷，棚”)。參見заве́са (zavésa, “幕，帳”)。

zánaves (romanization)
за́навеса
за́навесы (nominative plural)
за́навесов (genitive plural)

Ru-занавес.ogg


крести

krésti (romanization)
кресте́й
кресто́вый


душман

借自鄂圖曼土耳其語 دشمان (düşman)，源自波斯語 دشمن (došman)。

dušmán (romanization)
душма́на
душма́ны (nominative plural)
душма́нов (genitive plural)


день рождения

denʹ roždénija (romanization)
дня́ рожде́ния
дни́ рожде́ния (nominative plural)
дне́й рожде́ния (genitive plural)


дерн

дёрн (djorn)的另一種拼寫法


каменолом

源自ка́мень (kámenʹ) + -о- (-o-) + -лом (-lom)，ломи́ть (lomítʹ, “斷裂”)的接形。

kamenolóm (romanization)
каменоло́ма
каменоло́мы (nominative plural)
каменоло́мов (genitive plural)


книжный магазин

knížnyj magazín (romanization)
кни́жного магази́на
кни́жные магази́ны (nominative plural)
кни́жных магази́нов (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q7737 (rus)-Tatiana Kerbush-книжный магазин.wav


еженедельник

ježenedélʹnik (romanization)
еженеде́льника
еженеде́льники (nominative plural)
еженеде́льников (genitive plural)


ежегодник

ježegódnik (romanization)
ежего́дника
ежего́дники (nominative plural)
ежего́дников (genitive plural)


секс-шоп

sɛ́ks-shóp (romanization)
се́кс-шо́па
се́кс-шо́пы (nominative plural)
се́кс-шо́пов (genitive plural)

性商店，成人用品店，性用品商店


желтопузик

želtopúzik (romanization)
желтопу́зика
желтопу́зики (nominative plural)
желтопу́зиков (genitive plural)


быкъ

byk (romanization)
быка́
быки́ (nominative plural)
быко́въ (genitive plural)
бы́чій
бычо́къ (diminutive)

бык (byk)在1918年正寫法改革以前的寫法。


известняк

и́звесть (ízvestʹ, “石灰”) + -ня́к (-nják)。

izvestnják (romanization)
известняка́
известняки́ (nominative plural)
известняко́в (genitive plural)


каймак

借自土耳其語 kaymak，來自鄂圖曼土耳其語 قایماق (kaymak)。

kajmák (romanization)
кайма́ка
кайма́ки (nominative plural)
кайма́ков (genitive plural)


каракалпак

借自卡拉卡爾帕克語 qaraqalpaq。

karakalpák (romanization)
каракалпа́ка
каракалпа́ки (nominative plural)
каракалпа́ков (genitive plural)


корсак

源自原始突厥語 *karsak。

korsák (romanization)
корса́ка
корса́ки (nominative plural)
корса́ков (genitive plural)


кеш

keš (romanization)
ке́ша
ке́ши (nominative plural)
ке́шей (genitive plural)

кэш (kɛš, “緩存；快取”)的另一種寫法


кеш

кэш (kɛš, “錢；現金”)的另一種寫法


клир

klir (romanization)
кли́ра
кли́ры (nominative plural)
кли́ров (genitive plural)


примак

primák (romanization)
примака́
примаки́ (nominative plural)
примако́в (genitive plural)


макъ

mak (romanization)
ма́ка
ма́ки (nominative plural)
ма́ковъ (genitive plural)

мак (mak)在1918年正寫法改革以前的寫法。


рамбутан

rambután (romanization)
рамбута́на
рамбута́ны (nominative plural)
рамбута́нов (genitive plural)


фурсьют

fúrsʹjut (romanization)
фу́рсьюта
фу́рсьюты (nominative plural)
фу́рсьютов (genitive plural)


фуррь

furrʹ (romanization)
фу́рря
фу́рри (nominative plural)
фу́ррей (genitive plural)


Ужгород

Úžgorod (romanization)
У́жгорода
у́жгородский

乌日霍罗德（城市，行政中心名，位於烏克蘭外喀爾巴阡 州）


вставной зуб

vstavnój zub (romanization)
вставно́го зу́ба
вставны́е зу́бы (nominative plural)
вставны́х зубо́в (genitive plural)


зубной врач

zubnój vráč (romanization)
зубно́го врача́
зубны́е врачи́ (nominative plural)
зубны́х враче́й (genitive plural)

Ru-зубной врач.ogg


ыых

yýx (romanization)
ыы́ха
ыы́хи (nominative plural)
ыы́хов (genitive plural)

一種哈卡斯弦樂器，與馬頭琴類似


Кисловодск

來自ки́слый (kíslyj, “酸”) + -о- (-o-) + вода́ (vodá, “水”) + -ск (-sk)。

基斯洛沃茨克（市名，位於俄羅斯斯塔夫羅波爾邊疆區）


пашто

借自普什圖語 پښتو (paẍto)。


хуэй

借自官話 回 (huí)。


Восток

來自восто́к (vostók, “東”)。


лари

借自格魯吉亞語 ლარი (lari)。

lari（格鲁吉亚法定货币）


аятолла

借自波斯語 آیتالله (âyatollâh)，源自阿拉伯語 آيَةُ اللّٰه (ʔāyatu llāh, “真主的顯跡”)，源自 آيَة (ʔāya, “標誌”) + اللّٰه (allāh, “真主”)。

ajatollá (romanization)
аятоллы́
аятоллы́ (nominative plural)
аято́лл (genitive plural)


ибадит

源自 阿拉伯語 إِبَاض (ʔibāḍ) + -ит (-it)。

ibadít (romanization)
ибади́та
ибади́ты (nominative plural)
ибади́тов (genitive plural)
ибади́тский

同類詞： сунни́т (sunnít)、шии́т (šiít)


шиизм

阿拉伯語 شِيعَة (šīʕa) + -и́зм (-ízm)


румын

借自羅馬尼亞語 rumân，român的古舊寫法。

rumýn (romanization)
румы́на
румы́ны (nominative plural)
румы́нов (genitive plural)
румы́нка (feminine)


фенхель

fénxelʹ (romanization)
фе́нхеля
фе́нхели (nominative plural)
фе́нхелей (genitive plural)


хадж

經由突厥語族來源（對照巴什基爾語 хаж (xaž)、土耳其語 hac），源自阿拉伯語 حَجّ (ḥajj)。

xadž (romanization)
ха́джа
ха́джи (nominative plural)
ха́джей (genitive plural)


драм

借自亞美尼亞語 դրամ (dram)。

dram (romanization)
дра́ма
дра́мы (nominative plural)
дра́мов (genitive plural)

德拉姆（亚美尼亚法定货币）


салят

借自阿拉伯語 صَلَاةَ (ṣalāta)。

salját (romanization)
саля́та
саля́ты (nominative plural)
саля́тов (genitive plural)


фиточай

фито- (fito-, “phyto-，與植物有關的”) + чай (čaj, “茶”)。

fitočáj (romanization)
фиточа́я
фиточаи́ (nominative plural)
фиточаёв (genitive plural)


Ромео

借自意大利語 Romeo。


нарды

借自格魯吉亞語 ნარდი (nardi)，源自波斯語 نرد (nard, “雙陸棋”)。


лабус

借自拉脫維亞語 labus，拉脫維亞語 labs (“好”)的複數賓格。

lábus (romanization)
ла́буса
ла́бусы (nominative plural)
ла́бусов (genitive plural)


бьеннале

雙年展，雙年會 （每兩年一次的展覽會或聯歡會）


биеннале

雙年展，雙年會 （每兩年一次的展覽會或聯歡會）


ория

借自奧利亞語 ଓଡ଼ିଆ (oṛia)。


гамелан

gamelán (romanization)
гамела́на
гамела́ны (nominative plural)
гамела́нов (genitive plural)


грабар

借自亞美尼亞語 գրաբար (grabar)。


вэньянь

借自官話 文言 (wényán)。


единокровный брат

jedinokróvnyj brat (romanization)
единокро́вного бра́та
единокро́вные бра́тья (nominative plural)
единокро́вных бра́тьев (genitive plural)


единоутробный брат

jedinoutróbnyj brat (romanization)
единоутро́бного бра́та
единоутро́бные бра́тья (nominative plural)
единоутро́бных бра́тьев (genitive plural)


цаошу

借自官話 草書／草书 (cǎoshū) / 草书 (cǎoshū)。


Ѳёдоръ

Фёдор (Fjódor)在1918年正寫法改革以前的寫法。


цугцванг

cugcváng (romanization)
цугцва́нга
цугцва́нги (nominative plural)
цугцва́нгов (genitive plural)


Кнессет

借自希伯來語 כְּנֶסֶת (k'néset)。

Knɛ́ssɛt (romanization)
Кне́ссета
Кне́ссеты (nominative plural)
Кне́ссетов (genitive plural)


Суккот

借自希伯來語 סוכות \ סֻכּוֹת (sukót)，סוכה \ סֻכָּה (suká)的複數。

Sukkót (romanization)
Сукко́та
Сукко́ты (nominative plural)
Сукко́тов (genitive plural)


сѵнодъ

sinód (romanization)
сѵно́да
сѵно́ды (nominative plural)
сѵно́довъ (genitive plural)

сино́д (sinód)在1918年正寫法改革以前的寫法。


щипач

來自щипа́ть (ščipátʹ) + -а́ч (-áč)。

ščipáč (romanization)
щипача́
щипачи́ (nominative plural)
щипаче́й (genitive plural)


бариста

借自意大利語 barista。


Авель

借自古希臘語 Ἅβελ (Hábel)。


жук-олень

žuk-olénʹ (romanization)
жука́-оле́ня
жуки́-оле́ни (nominative plural)
жуко́в-оле́ней (genitive plural)


жук-носорог

žúk-nosoróg (romanization)
жука́-носоро́га
жуки́-носоро́ги (nominative plural)
жуко́в-носоро́гов (genitive plural)


элитаризм

elitarízm (romanization)
элитари́зма
элитари́змы (nominative plural)
элитари́змов (genitive plural)


элитизм

elitízm (romanization)
элити́зма
элити́змы (nominative plural)
элити́змов (genitive plural)


рогач

繼承自原始斯拉夫語 *rogačь，來自*rogъ (“角”) + *-ačь。可同步分析為рог (rog, “角”) + -ач (-ač)。

rogáč (romanization)
рогача́
рогачи́ (nominative plural)
рогаче́й (genitive plural)


послелог

來自после (posle) + ложи́ть (ložítʹ)，與предло́г (predlóg)類比。

poslelóg (romanization)
послело́га
послело́ги (nominative plural)
послело́гов (genitive plural)

同類詞： предло́г (predlóg)


Меркурий

Merkúrij (romanization)
Мерку́рия
Мерку́рии (nominative plural)
Мерку́риев (genitive plural)


Хух-Хото

源自蒙古語 ᠬᠥᠬᠡᠬᠣᠲᠠ (kökeqota)/Хөх хот (Xöx xot)。

呼和浩特（首府名，位於內蒙古自治區）


персиянин

persijánin (romanization)
персия́нина
персия́не (nominative plural)
персия́н (genitive plural)


Карабах

源自突厥語族語言。對照鄂圖曼土耳其語 قراباغ (Karabağ)。

納戈爾諾-卡拉巴赫共和國


абазинский

Ru-абазинский.ogg


мясоед

來自мясо (mjaso, “肉”) + -ед (-ed, “食者”)。

mjasojéd (romanization)
мясое́да
мясое́ды (nominative plural)
мясое́дов (genitive plural)

хи́щник

xíščnik, “捕食其他動物維生的”


кебаб

經由突厥語族語言借自阿拉伯語 كَبَاب (kabāb)。

kebáb (romanization)
кеба́ба
кеба́бы (nominative plural)
кеба́бов (genitive plural)


Иуда

借自希伯來語 יְהוּדָה (y'hudá)。

猶大 （耶穌十二門徒之一）


Юпитер

Jupíter (romanization)
Юпи́тера
Юпи́теры (nominative plural)
Юпи́теров (genitive plural)


рамазан

源自突厥語族語言，源自波斯語 رمضان (ramazân)，源自阿拉伯語 رَمَضَان (ramaḍān)。


Новый Орлеан

Nóvyj Orleán (romanization)
Но́вого Орлеа́на

新奧爾良（港市名，位於美國路易斯安那）


снюс

snjus (romanization)
сню́са
сню́сы (nominative plural)
сню́сов (genitive plural)
сню́совый