граматика

借自拉丁語 grammatica。对比俄語 грамма́тика (grammátika)、白俄羅斯語 грама́тыка (hramátyka)、波蘭語 gramatyka。

hramátyka (romanization)
грама́тики
грама́тики (nominative plural)
грама́тик (genitive plural)
грамати́чний

Uk-граматика.ogg


граматика

Uk-граматика.ogg

грама́тик (hramátyk) 的屬格/賓格單數


завод

zavód (romanization)
заво́ду
заво́ди (nominative plural)
заво́дів (genitive plural)


кохання

коха́ти (koxáty) + -а́ння (-ánnja)。对比白俄羅斯語 каха́нне (kaxánnje)、波蘭語 kochanie。

koxánnja (romanization)
коха́ння
коха́ння (nominative plural)
коха́нь (genitive plural)

Uk-кохання.ogg


абрис

借自德語 Abriss (“草圖，略圖，輪廓”)。

ábrys (romanization)
а́брису
а́бриси (nominative plural)
а́брисів (genitive plural)


грач

源自古烏克蘭語 играчъ (ihrač)、грачъ (hrač)；本詞的結尾是“ъ”而非規則演化的“ь”，以及帶“ґ”的形式，表明本詞可能借自古波蘭語 igracz（波蘭語 gracz、古烏克蘭語 ґрачъ (grač)、кграчъ (grač)）；源頭來自原始斯拉夫語 *jьgračь。等同於грати (hraty) + -ач (-ač)。

hrač (romanization)
грача́
грачі́ (nominative plural)
грачі́в (genitive plural)


квадрат

kvadrát (romanization)
квадра́та
квадра́ти (nominative plural)
квадра́тів (genitive plural)

Uk-квадрат.ogg


король

源自古東斯拉夫語 король (korolĭ)，源自原始斯拉夫語 *korľь。кріль (krilʹ)的同源對似詞。

korólʹ (romanization)
короля́
королі́ (nominative plural)
королі́в (genitive plural)
короле́ва (feminine)


посольство

借自俄語 посо́льство (posólʹstvo)。代替了післанство (pislanstvo)、післанництво (pislannyctvo)。

posólʹstvo (romanization)
посо́льства
посо́льства (nominative plural)
посо́льств (genitive plural)

Uk-посольство.ogg


меж

繼承自原始斯拉夫語 *meďu。

між (miž)的另一種寫法


меж

繼承自原始斯拉夫語 *meďu。

межа́ (mežá) 的屬格複數


приятель

源自古東斯拉夫語 приꙗтель (prijatelĭ)，源自原始斯拉夫語 *prijateľь。

prýjatelʹ (romanization)
при́ятеля
при́ятелі (nominative plural)
при́ятелів (genitive plural)

Uk-приятель.ogg


раса

rása (romanization)
ра́си
ра́си (nominative plural)
рас (genitive plural)


супермаркет

supermárket (romanization)
суперма́ркету
суперма́ркети (nominative plural)
суперма́ркетів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-супермаркет.wav


сорок

源自古東斯拉夫語 сорокъ (sorokŭ, “一捆四十張紫貂皮”)，與俄語 со́рок (sórok)、白俄羅斯語 со́рак (sórak)等同源；進一步的詞源未知。


того

той (toj) 的屈折变化形式：
屬格陽性/中性單數

той (toj) 的屈折变化形式：
動物賓格陽性單數


слово

源自原始斯拉夫語 *slȍvo (“word”)。

slóvo (romanization)
сло́ва
слова́ (nominative plural)
слів (genitive plural)
слове́сний
слове́чко (diminutive)
слівце́ (diminutive)


хуй

繼承自原始斯拉夫語 *xȗjь。

xuj (romanization)
ху́я
хуя́
хуї́ (nominative plural)

В Переп’яті у ямі, копали там хуями.

在普里皮亞季的一個坑裡，他們拿雞巴在那挖著洞。

1846, 塔拉斯·謝甫琴科, Запис Шевченка в альбомі 1846–1850 рр. [Інститут літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України, відділ рукописів, ф. 1, № 108, арк. 4 зв.]:


Єгипет

埃及（国家名，位於北非）


Індія

印度（国家名，位於南亚）


Лівія

Lívija (romanization)
Лі́вії
ліві́йський (uncountable)

利比亞（國家名，位於北非）


висота

vysotá (romanization)
висоти́
висо́ти (nominative plural)
висо́т (genitive plural)
висо́тний


випадок

与白俄羅斯語 выпадак (vypadak)，波蘭語 wypadek等同源。

výpadok (romanization)
ви́падку
випа́дку¹
ви́падки (nominative plural)
випа́дки¹ (nominative plural)
ви́падків (genitive plural)
випа́дків¹ (genitive plural)

Uk-випадок.ogg


високий

源自原始斯拉夫語 *vysokъ。

Uk-високий.ogg


кілограм

Uk-кілограм.ogg


кілометр

Uk-кілометр.ogg


м'яч

源自原始斯拉夫語 *męčь, 与м'який (mʺjakyj)有关。与俄語 мяч (mjač), 白俄羅斯語 мяч (mjač), 捷克語 míč, 斯洛文尼亞語 mȇč同源。

mʺjač (romanization)
м'яча́
м'ячі́ (nominative plural)
м'ячі́в (genitive plural)


останній

Uk-останній.ogg


пісок

源自原始斯拉夫語 *pěsъkъ。

pisók (romanization)
піску́
піски́ (nominative plural)
піскі́в (genitive plural)


північний

Uk-північний.ogg


громадський

грома́да (hromáda, “社區”) + -ський (-sʹkyj)

Uk-громадський.ogg


соціальний

和俄語 социа́льный (sociálʹnyj)、白俄羅斯語 сацыя́льны (sacyjálʹny)、波蘭語 socjalny同源。


розкішний

* 来自ро́зкіш (rózkiš) + -ний (-nyj)，对比俄語 роско́шный (roskóšnyj)、白俄羅斯語 раско́шны (raskóšny)。

Uk-розкішний.ogg


руках

рука́ (ruká) 的方位格複數


дня

день (denʹ) 的屬格單數


жид

源自古東斯拉夫語 жидъ (židŭ, “猶太人”)，源自原始斯拉夫語 *židъ。
種族歧視義受俄語 жид (žid)的影響。

žyd (romanization)
жи́да
жиди́ (nominative plural)
жиді́в (genitive plural)
жидо́вка (feminine)
жиді́вський


заможний

源自原始斯拉夫語 *zamogti。與白俄羅斯語 замо́жны (zamóžny)、波蘭語 zamożny同源。

Uk-заможний.ogg


зростання

Uk-зростання.ogg


йому

він (vin) 的與格

воно (vono) 的與格


ич

ви́диш (výdyš)的縮約形。“ч”是類比ач (ač)所造。对比俄語 ишь (išʹ)。


який

源自原始斯拉夫語 *jakъ。


ними

вони́ (voný) 的工具格複數


яке

яки́й (jakýj) 的主格/賓格中性單數


кас

ка́са (kása) 的屬格複數


кіш

源自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，源自原始斯拉夫語 *košь。與波蘭語 kosz、塞爾維亞-克羅地亞語 кош等同源。

kiš (romanization)
коша́
коші́ (nominative plural)
коші́в (genitive plural)


казати

源自古東斯拉夫語 казати (kazati)，源自原始斯拉夫語 *kazati。最终源自原始印歐語 *kʷeǵ-。

kazáty (romanization)
сказа́ти (perfective)


каш

ка́ша (káša) 的屬格複數


контрабанда

借自俄語 контраба́нда (kontrabánda)，源自法語 contrebande，源自意大利語 contrabbando。

kontrabánda (romanization)
контраба́нди
контраба́ндний (uncountable)


контраст

kontrást (romanization)
контра́сту
контра́сти (nominative plural)
контра́стів (genitive plural)

Uk-контраст.ogg


кому

хто (xto) 的與格


кому

кім

хто (xto) 的方位格

хто (xto) 的方位格


кохати

源自原始斯拉夫語 *koxati。

koxáty (romanization)
покоха́ти (perfective)

Кохати тебе, така моя карма.
Koxaty tebe, taka moja karma.
愛你是我修來的報應

я тебе́ коха́ю


котам

кіт (kit) 的與格複數


купувати

源自купи́ти 完 (kupýty) + -ува́ти (-uváty)。对比波蘭語 kupować。

kupuváty (romanization)
купи́ти (perfective)

Uk-купувати.ogg


купити

源自原始斯拉夫語 *kupiti。

kupýty (romanization)
купува́ти (imperfective)


любов

繼承自古烏克蘭語 любо́въ f (ljubóv, 主格、賓格)，源自原始斯拉夫語 *ľubъ̀vь f (主格形*ľubỳ f的賓格)。
與白俄羅斯語 любо́ў f (ljubóŭ)、俄語 любо́вь f (ljubóvʹ)等同源。


маз

maz (romanization)
ма́за
ма́зи (nominative plural)
ма́зів (genitive plural)


неня

nénja (romanization)
не́ні
не́ні (nominative plural)
нень (genitive plural)
не́нька (diminutive)


мити

源自原始斯拉夫語 *myti。

mýty (romanization)
поми́ти (perfective)


мет

мета́ (metá) 的屬格複數


мати

源自古東斯拉夫語 мати (mati)，源自原始斯拉夫語 *mati，源自原始印歐語 *méh₂tēr。

máty (romanization)
ма́тері
матері́ (nominative plural)
матері́в (genitive plural)


мати

源自原始斯拉夫語 *jьmati。

Якщо́ роботода́вець відправля́є у відря́дження жі́нку, яка́ ма́є дити́ну ві́ком до трьох ро́ків, це вважа́тиметься пору́шенням законода́вства.

如果僱主要求有三歲以下小孩的女員工出差，將會被視作違法。

Jakščó robotodávecʹ vidpravljáje u vidrjádžennja žínku, jaká máje dytýnu víkom do trʹox rókiv, ce vvažátymetʹsja porúšennjam zakonodávstva.


мило

繼承自原始斯拉夫語 *mydlo，源自*myti (“洗”)。等同於ми́ти (mýty) + -ло (-lo)。

mýlo (romanization)
ми́ла
ми́ла (nominative plural)
мил (genitive plural)
ми́льний
ми́ляний
ми́льце (diminutive)


мило

ми́ти (mýty) 的中性單數過去時非完整體


мило

mýlo (romanization)
милі́ше (comparative)
наймилі́ше (superlative)


мета

借詞，經由波蘭語 meta，源自拉丁語 mēta。

metá (romanization)
мети́
ме́ти (nominative plural)
мет (genitive plural)


морозиво

源自морозити (morozyty, “凍結，冷卻”) + -иво (-yvo)，源自мороз (moroz)，源自古東斯拉夫語 морозъ (morozŭ)，源自原始斯拉夫語 *morzъ。

Uk-морозиво.ogg


мурашка

可能源自古東斯拉夫語，或是мураха (muraxa) + -ка (-ka)。

muráška (romanization)
мура́шки
мура́шки (nominative plural)
мура́шок (genitive plural)

螞蟻，мураха (muraxa) 的指小詞


днях

день (denʹ) 的方位格複數


машину

маши́на (mašýna) 的賓格單數


знаю

зна́ти (znáty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


заводи

заво́д (zavód) 的主格/賓格/呼格複數


олія

源自古東斯拉夫語 олѣи (olěi, “橄欖油”)，源自原始斯拉夫語 *olějь，借自古希臘語 ἔλαιον (élaion)或拉丁語 oleum。
與白俄羅斯語 алей (aljej)、保加利亞語 елей (elej)、下索布語 wolej、波蘭語 olej、斯洛文尼亞語 olje、上索布語 wolij同源。

olíja (romanization)
олі́ї
олі́ї (nominative plural)
олі́й (genitive plural)


отрута

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與白俄羅斯語 атру́та (atrúta)同源。

otrúta (romanization)
отру́ти
отру́ти (nominative plural)
отру́т (genitive plural)


ватра

源自原始斯拉夫語 *vatra，最终源自原始伊朗語 *HáHtr̥š。準確的派生路徑不明。與奧塞梯語 арт (art, “火”)、波斯語 آدر (“火”)、阿維斯陀語 𐬁𐬙𐬀𐬭 (ātar, “火”)、普什圖語 اور (“火”)，以及借詞阿爾巴尼亞語 vatër、羅馬尼亞語 vatră、古典亞美尼亞語 ատր- (atr-)同源。
或可能源自原始阿爾巴尼亞語 *ōtar，源自原始伊朗語 *HáHtr̥š。

vátra (romanization)
ва́три
ва́три (nominative plural)
ватр (genitive plural)


випити

ви- (vy-) + пи́ти (pýty, “喝”)。对比俄語 вы́пить (výpitʹ)、白俄羅斯語 вы́піць (výpicʹ)、波蘭語 wypić。

výpyty (romanization)
випива́ти (imperfective)
пи́ти (imperfective)


писар

pýsar (romanization)
пи́саря
пи́сарі (nominative plural)
пи́сарів (genitive plural)


покупець

покупи́ти 完 (pokupýty) + -е́ць (-écʹ)

pokupécʹ (romanization)
покупця́
покупці́ (nominative plural)
покупці́в (genitive plural)
покупни́ця (feminine)

Uk-покупець.ogg


починатися

源自почина́ти (počynáty) + -ся (-sja)。

počynátysja (romanization)
поча́тися (perfective)

Uk-починатися.ogg


початися

源自поча́ти (počáty) + -ся (-sja)。

počátysja (romanization)
почина́тися (imperfective)

Uk-початися.ogg


пише

писа́ти (pysáty) 的第三人稱單數現在時非完整體


почати

源自原始斯拉夫語 *počęti。

počáty (romanization)
почина́ти (imperfective)


починати

源自原始斯拉夫語 *počinati。

počynáty (romanization)
поча́ти (perfective)

Uk-починати.ogg


п'ятнадцять

Uk-п'ятнадцять.ogg


падати

源自原始斯拉夫語 *padati。

pádaty (romanization)
упа́сти (perfective)
впа́сти (perfective)


писати

源自古東斯拉夫語 пьсати (pĭsati)、писати (pisati)，源自原始斯拉夫語 *pьsati、*pisati。

pysáty (romanization)
написа́ти (perfective)


плакати

源自古東斯拉夫語 плакати (plakati)，源自原始斯拉夫語 *plakati。

plákaty (romanization)
попла́кати (perfective)

Uk-плакати.ogg


плакати

請參閲主詞條的词源章節。

плака́т (plakát) 的主格複數

плака́т (plakát) 的賓格複數

плака́т (plakát) 的呼格複數


наша

наш (naš) 的主格單數陰性


пити

源自古東斯拉夫語 пити (piti)，源自原始斯拉夫語 *piti (“喝”)。

pýty (romanization)
ви́пити (perfective)
попи́ти (perfective)


лабораторіях

лаборато́рія (laboratórija) 的方位格複數


книгами

кни́га (knýha) 的工具格複數


книгам

кни́га (knýha) 的與格複數


книгах

кни́га (knýha) 的方位格複數


золоту

зо́лото (zóloto) 的與格單數


столами

стіл (stil) 的工具格複數


столам

стіл (stil) 的與格複數


сестру

сестра́ (sestrá) 的賓格單數


журналам

журна́л (žurnál) 的與格複數


стола

стіл (stil) 的屬格單數


рук

рука́ (ruká) 的屬格複數


журналами

журна́л (žurnál) 的工具格複數


книгою

кни́га (knýha) 的工具格單數


журналу

журна́л (žurnál) 的屬格/與格單數


рукам

рука́ (ruká) 的與格複數


столом

стіл (stil) 的工具格單數


сестрою

сестра́ (sestrá) 的工具格單數


журналах

журна́л (žurnál) 的方位格複數


золота

請參閲主詞條的词源章節。

золоти́й (zolotýj) 的主格陰性單數


золота

請參閲主詞條的词源章節。

зо́лото (zóloto) 的屬格單數


любим

люби́ти (ljubýty) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體


столу

стіл (stil) 的屬格單數


столу

стіл (stil) 的與格/方位格單數


небом

не́бо (nébo) 的工具格單數


небу

не́бо (nébo) 的與格單數

其他形式： не́бові (nébovi)


весну

vesnú (romanization)
vésnu (romanization)

весна́ (vesná) 的賓格單數


бородам

борода́ (borodá) 的與格複數


бороду

борода́ (borodá) 的賓格單數


бородах

борода́ (borodá) 的方位格複數


бородами

борода́ (borodá) 的工具格複數


весною

весна́ (vesná) 的工具格單數


бородою

борода́ (borodá) 的工具格單數


золотом

зо́лото (zóloto) 的工具格單數


водами

вода́ (vodá) 的工具格複數


вином

вино́ (vynó) 的工具格單數


водах

вода́ (vodá) 的方位格複數


водою

вода́ (vodá) 的工具格單數


квартир

кварти́ра (kvartýra) 的屬格複數


столах

стіл (stil) 的方位格複數


журналом

журна́л (žurnál) 的工具格單數


квартирах

кварти́ра (kvartýra) 的方位格複數


квартирою

кварти́ра (kvartýra) 的工具格單數


квартиру

кварти́ра (kvartýra) 的賓格單數


небесами

не́бо (nébo) 的工具格複數


небесами

небеса́ (nebesá) 的工具格


банком

банк (bank) 的工具格單數


квартирам

кварти́ра (kvartýra) 的與格複數


небесах

не́бо (nébo) 的方位格複數


небесах

небеса́ (nebesá) 的方位格


водам

вода́ (vodá) 的與格複數


вод

вода́ (vodá) 的屬格複數


небес

не́бо (nébo) 的屬格複數


небес

небеса́ (nebesá) 的屬格


банкам

банк (bank) 的與格複數


банками

банк (bank) 的工具格複數


небесам

не́бо (nébo) 的與格複數


небесам

небеса́ (nebesá) 的與格


банку

банк (bank) 的屬格/與格/方位格/呼格單數


вин

вино́ (vynó) 的屬格複數


банках

банк (bank) 的方位格複數


банки

банк (bank) 的主格/賓格/呼格複數


винам

вино́ (vynó) 的與格複數


винами

вино́ (vynó) 的工具格複數


винах

вино́ (vynó) 的方位格複數


квартирами

кварти́ра (kvartýra) 的工具格複數


деревом

де́рево (dérevo) 的工具格單數


дереву

де́рево (dérevo) 的與格單數


деревам

де́рево (dérevo) 的與格複數


деревах

де́рево (dérevo) 的方位格複數


деревами

де́рево (dérevo) 的工具格複數


дерев

де́рево (dérevo) 的屬格複數


пустиня

源自原始斯拉夫語 *pustyni。等同於пусти́й (pustýj) + -и́ня (-ýnja)。

pustýnja (romanization)
пусти́ні
пусти́ні (nominative plural)
пусти́нь (genitive plural)

Uk-пустиня.ogg


піл

pil (romanization)
по́лу
поли́ (nominative plural)
полі́в (genitive plural)

農村小屋的一種床鋪，設置在爐子和牆中間


яблуня

源自原始斯拉夫語 *abolnь，源自原始印歐語 *h₂ebol-ni-。

jáblunja (romanization)
я́блуні
я́блуні (nominative plural)
я́блунь (genitive plural)


живота

живі́т (žyvít) 的屬格單數


животах

живі́т (žyvít) 的方位格複數


животам

живі́т (žyvít) 的與格複數


животом

живі́т (žyvít) 的工具格單數


животами

живі́т (žyvít) 的工具格複數


животу

живото́ві

живі́т (žyvít) 的與格單數

живі́т (žyvít) 的與格單數


рудоволосий

源自руди́й (rudýj) + -о- (-o-) + во́лос (vólos) + -ий (-yj)。对比俄語 рыжеволо́сый (ryževolósyj)、白俄羅斯語 рыжавало́сы (ryžavalósy)、波蘭語 rudowłosy。


рудий

繼承自古東斯拉夫語 рудъ (rudŭ)，源自原始斯拉夫語 *rudъ。对比俄語 ру́дый (rúdyj)、рудо́й (rudój)、白俄羅斯語 руды́ (rudý)、波蘭語 rudy、捷克語 rudý。

(頭髮、雀斑等) 紅色的，棕紅色的

руде́ воло́сся


ґанок

借自波蘭語 ganek (“門廊”)，最终源自德語 Gang (“走廊，門廳”)。

gánok (romanization)
ґа́нку
ґа́нки (nominative plural)
ґа́нків (genitive plural)
ґа́нковий
ґа́ночок (diminutive)


купець

源自原始斯拉夫語 *kupьcь。

kupécʹ (romanization)
купця́
купці́ (nominative plural)
купці́в (genitive plural)


натрій

nátrij (romanization)
на́трію
на́трієвий (uncountable)


ітрій

ítrij (romanization)
і́трію
і́трієвий (uncountable)


родій

ródij (romanization)
ро́дію
ро́дієвий (uncountable)


скандій

skándij (romanization)
ска́ндію
ска́ндієвий (uncountable)


рубідій

rubídij (romanization)
рубі́дію
рубі́дієвий (uncountable)


стибій

stýbij (romanization)
сти́бію
сти́бієвий (uncountable)


реній

rénij (romanization)
ре́нію
ре́нієвий (uncountable)


стронцій

stróncij (romanization)
стро́нцію
стро́нцієвий (uncountable)


рутеній

ruténij (romanization)
руте́нію
руте́нієвий (uncountable)


барій

bárij (romanization)
ба́рію
ба́рієвий (uncountable)


цезій

cézij (romanization)
це́зію
це́зієвий (uncountable)


паладій

paládij (romanization)
пала́дію
пала́дієвий (uncountable)


ванадій

vanádij (romanization)
вана́дію
вана́дієвий (uncountable)


прометій

prométij (romanization)
проме́тію
проме́тієвий (uncountable)


радій

rádij (romanization)
ра́дію
ра́дієвий (uncountable)


ербій

érbij (romanization)
е́рбію
е́рбієвий (uncountable)


лютецій

ljutécij (romanization)
люте́цію
люте́цієвий (uncountable)


ітербій

itérbij (romanization)
іте́рбію
іте́рбієвий (uncountable)


самарій

samárij (romanization)
сама́рію
сама́рієвий (uncountable)


торій

tórij (romanization)
то́рію
то́рієвий (uncountable)


полоній

polónij (romanization)
поло́нію
поло́нієвий (uncountable)


періодичність

періоди́чний (periodýčnyj, “週期的”) + -ість (-istʹ, 名詞後綴)。对比俄語 периоди́чность (periodíčnostʹ)、波蘭語 periodyczność。

periodýčnistʹ (romanization)
періоди́чності
періоди́чности


іридій

irýdij (romanization)
іри́дію
іри́дієвий (uncountable)


тербій

térbij (romanization)
те́рбію
те́рбієвий (uncountable)


молібден

molibdén (romanization)
молібде́ну
молібде́новий (uncountable)


диспрозій

dysprózij (romanization)
диспро́зію
диспро́зієвий (uncountable)


нобелій

nobélij (romanization)
нобе́лію
нобе́лієвий (uncountable)


актиній

aktýnij (romanization)
акти́нію
акти́нієвий (uncountable)


періодичний

源自пері́од (períod, “週期”) + -и́чний (-ýčnyj, 形容詞後綴)。对比波蘭語 periodyczny。


галій

hálij (romanization)
га́лію
га́лієвий (uncountable)


германій

hermánij (romanization)
герма́нію
герма́нієвий (uncountable)


кадмій

kádmij (romanization)
ка́дмію
ка́дмієвий (uncountable)


цирконій

cyrkónij (romanization)
цирко́нію
цирко́нієвий (uncountable)


ніобій

nióbij (romanization)
ніо́бію
ніо́бієвий (uncountable)


тулій

túlij (romanization)
ту́лію
ту́лієвий (uncountable)


гольмій

hólʹmij (romanization)
го́льмію
го́льмієвий (uncountable)


гафній

háfnij (romanization)
га́фнію
га́фнієвий (uncountable)


вісмут

vísmut (romanization)
ві́смуту
ві́смутовий (uncountable)


осмій

ósmij (romanization)
о́смію
о́смієвий (uncountable)


літій

lítij (romanization)
лі́тію
лі́тієвий (uncountable)


літій

請參閲主詞條的词源章節。

літія́ (litijá) 的屬格複數


плутоній

plutónij (romanization)
плуто́нію
плуто́нієвий (uncountable)


нікель

níkelʹ (romanization)
ні́келю
ні́кельний (uncountable)


гадоліній

hadolínij (romanization)
гадолі́нію
гадолі́нієвий (uncountable)


знайдений

знайти́ (znajtý) 的過去時被動態分詞


знаходити

з- (z-) + нахо́дити (naxódyty)。对比白俄羅斯語 знахо́дзіць (znaxódzicʹ)。

znaxódyty (romanization)
знайти́ (perfective)

Uk-знаходити.ogg


знайти

源自з- (z-) + 原始斯拉夫語 *najьti (“找到”)。

znajtý (romanization)
знахо́дити (imperfective)


технецій

texnécij (romanization)
техне́цію
техне́цієвий (uncountable)


каска

最终源自法語 casque。

káska (romanization)
ка́ски
ка́ски (nominative plural)
ка́сок (genitive plural)


рабиня

rabýnja (romanization)
раби́ні
раби́ні (nominative plural)
раби́нь (genitive plural)
раб (masculine)


нерідко

не- (ne-) + рі́дко (rídko)。对比波蘭語 nierzadko。

Uk-нерідко.ogg


зробити

源自з- (z-) + робити (robyty)。與波蘭語 zrobić、白俄羅斯語 зрабі́ць (zrabícʹ)，以及關係更遠的俄語 сработать (srabotatʹ)同源。

zrobýty (romanization)
роби́ти (imperfective)

Uk-зробити.ogg


радник

ра́да f (ráda, “委員會；建議，忠告”) + -ник (-nyk)

rádnyk (romanization)
ра́дника
ра́дники (nominative plural)
ра́дників (genitive plural)
ра́дниця (feminine)


цуценя

cucenjá (romanization)
цуценя́ти
цуценя́та (nominative plural)
цуценя́т (genitive plural)


нечасто

源自неча́стий (nečástyj) + -о (-o)。


щеня

繼承自古東斯拉夫語 щенѧ (ščenę)，源自原始斯拉夫語 *ščenę。

ščenjá (romanization)
щеня́ти
щеня́та (nominative plural)
щеня́т (genitive plural)


риж

源自波蘭語 ryż，源自中古高地德語 rīs，源自古意大利語 riso，源自中古希臘語 ὄρυζα (óruza)。

ryž (romanization)
ри́жу
ри́жовий (uncountable)


раба

源自教會斯拉夫語 раба (raba)。ро́ба (róba, “勤奮的女人”)的同源對似詞。

rabá (romanization)
раби́
раби́ (nominative plural)
раб (genitive plural)
раб (masculine)


раба

раб (rab) 的屬格/賓格單數


робити

繼承自古東斯拉夫語 робити (robiti)，源自原始斯拉夫語 *orbiti。

robýty (romanization)
зроби́ти (perfective)

Що ти ро́биш сього́дні вве́чері?


раб

源自教會斯拉夫語 рабъ (rabŭ)，源自原始斯拉夫語 *orbъ。роб (rob)的同源對似詞。

rab (romanization)
раба́
раби́ (nominative plural)
рабі́в (genitive plural)
раба́ (feminine)
раби́ня (feminine)
ра́бський


чаях

чай (čaj) 的方位格複數


чаям

чай (čaj) 的與格複數


столице

столи́ця (stolýcja) 的呼格單數


столицею

столи́ця (stolýcja) 的工具格單數


чаями

чай (čaj) 的工具格複數


ароматний

源自арома́т (aromát, “芬芳，香味”) + -ний (-nyj)。对比俄語 арома́тный (aromátnyj)。

Uk-ароматний.ogg


ароматичний

源自арома́т (aromát, “芬芳，香味”) + -и́чний (-ýčnyj)。对比俄語 аромати́ческий (aromatíčeskij)、波蘭語 aromatyczny。

aromatýčnyj (romanization)
аромати́чність (abstract-noun)


думало

ду́мати (dúmaty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


думай

ду́мати (dúmaty) 的第二人稱單數命令式非完整體


думали

ду́мати (dúmaty) 的複數過去時直陳式非完整體


думайте

ду́мати (dúmaty) 的第二人稱複數命令式非完整體


думавши

ду́мати (dúmaty) 的過去時副詞性非完整體分詞


думаю

ду́мати (dúmaty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


думала

ду́мати (dúmaty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


душу

душа́ (dušá) 的賓格單數


думав

ду́мати (dúmaty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


кріп

源自原始斯拉夫語 *kropъ。


чия

чий (čyj) 的主格陰性單數


сусідка

susídka (romanization)
сусі́дки
сусі́дки (nominative plural)
сусі́док (genitive plural)

Uk-сусідка.ogg


сусідній

源自сусі́д (susíd) + -ній (-nij)。对比俄語 сосе́дний (sosédnij)、波蘭語 sąsiedni。

Uk-сусідній.ogg


смоктати

源自原始斯拉夫語 *smoktati。與俄語 смокта́ть (smoktátʹ)、白俄羅斯語 смакта́ць (smaktácʹ)等同源。

smoktáty (romanization)
посмокта́ти (perfective)

Uk-смоктати.ogg


сусідство

源自сусі́д (susíd, “鄰居”) + -ство (-stvo)。对比俄語 сосе́дство (sosédstvo)、波蘭語 sąsiedztwo。

Uk-сусідство.ogg


суміжний

源自су- (su-) + межа́ (mežá) + -ний (-nyj)。对比俄語 сме́жный (sméžnyj)、白俄羅斯語 суме́жны (sumjéžny)。

sumížnyj (romanization)
сумі́жно
сумі́жність (abstract-noun)

Uk-суміжний.ogg


стремено

源自原始斯拉夫語 *stremę。

streméno (romanization)
stremenó (romanization)
стреме́на
стремена́
стреме́на (nominative plural)
стреме́н (genitive plural)
стреме́нний
стремі́нце (diminutive)
стремінце́ (diminutive)

Uk-стремено.ogg

音頻 (стреме́но)


ссати

繼承自古東斯拉夫語 съсати (sŭsati)，源自原始斯拉夫語 *sъsàti。

ssáty (romanization)
посса́ти (perfective)


ссу

ссати (ssaty, “吮吸”) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


сива

си́вий (sývyj) 的陰性主格單數


сусід

源自古東斯拉夫語 сусѣдъ (susědŭ, “鄰居”)，源自原始斯拉夫語 *sǫsědъ。

susíd (romanization)
сусі́да
сусі́ди (nominative plural)
сусі́дів (genitive plural)
сусі́дка (feminine)
сусі́дський
сусі́дів
сусі́дин
сусі́дчин


сусід

сусі́да (susída) 的屬格/賓格複數


тварина

tvarýna (romanization)
твари́ни
твари́ни (nominative plural)
твари́н (genitive plural)

Uk-тварина.ogg


тварина

Uk-тварина.ogg


тисяча

源自原始斯拉夫語 *tysǫti、*tysęti，源自原始波羅的-斯拉夫語 *tuHsontis，源自原始印歐語 *tuHsont-、*tuHsenti-。

týsjača (romanization)
ти́сячі
ти́сячі (nominative plural)
ти́сяч (genitive plural)


твар

源自古東斯拉夫語 тварь (tvarĭ, “物體，物品，生物”)，源自原始斯拉夫語 *tvarь。

tvar (romanization)
тва́рі
тва́рі (nominative plural)
тва́рей (genitive plural)


та

可能與塞爾維亞-克羅地亞語 te有關。


тих

той (toj) 的屈折变化形式：
屬格/方位格複數

той (toj) 的屈折变化形式：
動物賓格複數


сім

源自原始斯拉夫語 *sedmь，源自原始印歐語 *septḿ̥。


сімдесят

Uk-сімдесят.ogg


уряд

源自原始斯拉夫語 *urędъ。與白俄羅斯語 ура́д (urád)同源。

úrjad (romanization)
у́ряду
уря́ду¹
у́ряди (nominative plural)
уря́ди¹ (nominative plural)
у́рядів (genitive plural)
уря́дів¹ (genitive plural)
урядо́вий


приходити

pryxódyty (romanization)
прийти́ (perfective)

Uk-приходити.ogg


був

бу́ти (búty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


вийти

源自古東斯拉夫語 вꙑити (vyiti)，等同於ви- (vi-) + -йти (-jti)。

výjty (romanization)
вихо́дити (imperfective)


тридцять

Uk-тридцять.ogg


часу

час (čas) 的屈折变化形式：
屬格單數

час (čas) 的屈折变化形式：
與格單數


часами

час (čas) 的工具格複數


ту

той (toj) 的賓格陰性單數


хто

源自原始斯拉夫語 *kъto，源自原始印歐語 *kʷos-tod（對比*kʷis）。


пизда

繼承自古東斯拉夫語 пизда́ (pizdá)，源自原始斯拉夫語 *pīzdà，源自原始波羅的-斯拉夫語 *pīˀsdāˀ，源自原始印歐語 *písdeh₂。

pyzdá (romanization)
пизди́
пи́зди (nominative plural)
пизди́ (nominative plural)
пизд (genitive plural)


цвіт

源自原始斯拉夫語 *květъ，源自原始印歐語 *ḱwoyt-o- (“白色，光”)。


морок

繼承自原始斯拉夫語 *morkъ。


цибуля

繼承自古盧森尼亞語 цибу́лѧ (cibúlja)。借自波蘭語 cebula，源自晚期拉丁語 cepulla，源自拉丁語 cepa。

cybúlja (romanization)
цибу́лі
цибу́лі (nominative plural)
цибу́ль (genitive plural)


очікувати

Uk-очікувати.ogg


почистити

počýstyty (romanization)
чи́стити (imperfective)

Uk-почистити.ogg


очистити

源自о- (o-) + чи́стити (čýstyty)。对比俄語 очи́стить (očístitʹ)、白俄羅斯語 ачы́сціць (ačýscicʹ)、波蘭語 oczyścić。

očýstyty (romanization)
очища́ти (imperfective)
очи́щувати (imperfective)

Uk-очистити.ogg


очищати

源自очи́стити (očýstyty) 的詞幹очищ- (očyšč-) + -а́ти (-áty)。对比俄語 очища́ть (očiščátʹ)、白俄羅斯語 ачышча́ць (ačyščácʹ)、波蘭語 oczyszczać。

očyščáty (romanization)
очи́стити (perfective)

Uk-очищати.ogg


чекати

源自原始斯拉夫語 *čekati (“等待，期待”)。

čekáty (romanization)
почека́ти (perfective)

Я ду́же чека́ю на її́ лист.

Олекса́ндра давно́ вже звари́ла вече́рю і чека́ла чолові́ка.

亞歷山德拉早就做好了晚飯，在等她的丈夫

1955, Миха́йло Коцюби́нський (Myxájlo Kocjubýnsʹkyj), На ві́ру (Na víru) [信仰]，頁號 28:


човен

繼承自原始斯拉夫語 *čьlnъ。

čóven (romanization)
човна́
човни́ (nominative plural)
човні́в (genitive plural)

(多指用槳推動的) 舟，艇

літа́ючий чо́вен


ходити

源自原始斯拉夫語 *xoditi。

xodýty (romanization)
походи́ти (perfective)


чистити

源自原始斯拉夫語 *čistiti。

čýstyty (romanization)
почи́стити (perfective)

Uk-чистити.ogg


чотири

源自原始斯拉夫語 *četyre，源自原始印歐語 *kʷetwóres。


званий

зва́ти (zváty) 的過去時被動態非完整體分詞


землям

земля́ (zemljá) 的與格複數


земель

земля́ (zemljá) 的屬格複數


землями

земля́ (zemljá) 的工具格複數


землях

земля́ (zemljá) 的方位格複數


знавши

зна́ти (znáty) 的過去時副詞性非完整體分詞


знало

зна́ти (znáty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


знаний

зна́ти (znáty) 的過去時被動態分詞


знала

зна́ти (znáty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


знаючи

зна́ти (znáty) 的現在時副詞性非完整體分詞


знав

зна́ти (znáty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


знайте

зна́ти (znáty) 的第二人稱複數命令式非完整體


голодною

голо́дний (holódnyj) 的陰性工具格單數


знали

зна́ти (znáty) 的複數過去時直陳式非完整體


голодного

голо́дний (holódnyj) 的屈折变化形式：
陽性/中性屬格單數

голо́дний (holódnyj) 的屈折变化形式：
陽性動物賓格單數


голодному

голо́дний (holódnyj) 的屈折变化形式：
陽性/中性與格單數

голо́дний (holódnyj) 的屈折变化形式：
陽性/中性方位格單數


знай

зна́ти (znáty) 的第二人稱單數命令式非完整體


голодна

голо́дний (holódnyj) 的陰性主格單數


гуся

源自古舊語或方言詞 гусь (husʹ, “鵝”) + -я́ (-já)，源自原始斯拉夫語 *gǫ̑sь。

husjá (romanization)
гуся́ти
гуся́та (nominative plural)
гуся́т (genitive plural)


катастрофу

катастро́фа (katastrófa) 的賓格單數


катастроф

катастро́фа (katastrófa) 的屬格複數


катастрофам

катастро́фа (katastrófa) 的與格複數


катастрофою

катастро́фа (katastrófa) 的工具格單數


катастрофах

катастро́фа (katastrófa) 的方位格複數


катастрофами

катастро́фа (katastrófa) 的工具格複數


пив

пи́ти (pýty) 的陽性單數過去時非完整體


ключах

ключ (ključ) 的方位格複數


ключам

ключ (ključ) 的與格複數


книжкам

кни́жка (knýžka) 的與格複數


ключами

ключ (ključ) 的工具格複數


книжку

кни́жка (knýžka) 的賓格單數


ключу

ключ (ključ) 的與格/方位格單數


ключа

ключ (ključ) 的屬格單數


книжкою

кни́жка (knýžka) 的工具格單數


книжках

кни́жка (knýžka) 的方位格複數


книжками

кни́жка (knýžka) 的工具格複數


книжки

кни́жка (knýžka) 的屬格單數


книжки

кни́жка (knýžka) 的主格/賓格/呼格複數


ніщо

ні (ni, “否，非”) + що (ščo, “什麼”)


шовк

源自古東斯拉夫語 шьлкъ (šĭlkŭ)，源自一日耳曼語族語言，对比古諾爾斯語 silki。

šovk (romanization)
шо́вку
шовки́ (nominative plural)
шовкі́в (genitive plural)
шовко́вий


щось

源自що (ščo) + -сь (-sʹ)。與波蘭語 coś、白俄羅斯語 штось (štosʹ)、斯洛伐克語 čosi同源。

У те́бе нещасли́вий ви́гляд, щось тра́пилося?

你看起來不太高興的樣子，是發生什麼事情了嗎？

U tébe neščaslývyj výhljad, ščosʹ trápylosja?


ири

ир (yr) 的主格/賓格/呼格複數


що

源自原始斯拉夫語 *čьto，源自原始印歐語 *kʷid、*kʷis。


що

源自原始斯拉夫語 *čьto，源自原始印歐語 *kʷid、*kʷis。


терплячість

terpljáčistʹ (romanization)
терпля́чості
терпля́чости

Uk-терплячість.ogg


терпеливий

與俄語 терпели́вый (terpelívyj)同源。

terpelývyj (romanization)
терпели́во
терпели́вість (abstract-noun)

Uk-терпеливий.ogg


терплячий

源自терпі́ти (terpíty) + -я́чий (-jáčyj)。

Uk-терплячий.ogg


терпеливість

терпели́вий (terpelývyj) + -ість (-istʹ)

terpelývistʹ (romanization)
терпели́вості
терпели́вости


з'їсти

zʺjísty (romanization)
ї́сти (imperfective)
з'їда́ти (imperfective)


терпіння

терпі́ти (terpíty, “忍耐”, 動詞) + -ння (-nnja)。对比俄語 терпе́ние (terpénije)。

terpínnja (romanization)
терпі́ння
терпі́ння (nominative plural)
терпі́нь (genitive plural)

Uk-терпіння.ogg

терпі́ти (terpíty) 的動詞性名詞


їсти

源自原始斯拉夫語 *ěsti，源自原始波羅的-斯拉夫語 *ēˀstei，源自原始印歐語 *h₁édti。

jísty (romanization)
з'ї́сти (perfective)


яки

як (jak) 的主格/賓格/呼格複數


яка

яки́й (jakýj) 的主格陰性單數


яка

як (jak) 的屬格/賓格單數


з'їдати

與俄語 съеда́ть (sʺjedátʹ)、波蘭語 zjadać同源。

zʺjidáty (romanization)
з'ї́сти (perfective)


прости

прости́ти (prostýty) 的第二人稱單數命令式完整體


кухар

kúxar (romanization)
ку́харя
ку́харі (nominative plural)
ку́харів (genitive plural)
ку́харка (feminine)
ку́харський


шістдесят

Uk-шістдесят.ogg


гумка

húmka (romanization)
гу́мки
гу́мки (nominative plural)
гу́мок (genitive plural)


і

烏克蘭語字母表第12個字母，名稱為і (i)，並以西里爾字母書寫。


і

源自古烏克蘭語 и (i)，源自原始斯拉夫語 *i，源自原始印歐語 *ei，早期的方位格單數限定詞，來自詞根*h₁e-、*h₁o-。对比古希臘語 εἰ (ei, “if”)、哥特語 𐌴𐌹 (ei)。參見原始印歐語 *ed (奪格)。


і

表示痛苦、恐懼、驚訝、喜悅、失望、憤怒、憎恨等情緒。


іти

源自古東斯拉夫語 ити (iti)，源自原始斯拉夫語 *jьti，源自原始印歐語 *h₁éyti。

(液體等) 流動；(車輛等) 移動，行駛

(工作、任務等) 繼續，進行


шість

源自原始斯拉夫語 *šestь，源自原始印歐語 *swéḱs。


школо

шко́ла (škóla) 的呼格單數


любивши

люби́ти (ljubýty) 的過去時副詞性非完整體分詞


любила

люби́ти (ljubýty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


любили

люби́ти (ljubýty) 的複數過去時直陳式非完整體


любило

люби́ти (ljubýty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


любив

люби́ти (ljubýty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


любите

люби́ти (ljubýty) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體


оберегти

源自о- (o-) + берегти́ (berehtý)。对比俄語 обере́чь (oberéčʹ)。

oberehtý (romanization)
оберіга́ти (imperfective)

Uk-оберегти.ogg


оберігати

源自оберегти́ (oberehtý)的詞根оберіг- (oberih-) + -а́ти (-áty)。对比俄語 оберега́ть (oberegátʹ)。

oberiháty (romanization)
оберегти́ (perfective)

Uk-оберігати.ogg


президентський

президе́нт m (prezydént, “總統”) + -ський (-sʹkyj)。对比俄語 президе́нтский (prezidéntskij)、白俄羅斯語 прэзідэ́нцкі (prezidéncki)、波蘭語 prezydencki、捷克語 prezidentský。


вуста

源自原始斯拉夫語 *usta。


тебе

ти (ty, “你”) 的屬格/賓格單數


брата

брат (brat) 的屬格/賓格單數


неадекватний

源自не- (ne-) + адеква́тний (adekvátnyj)。对比俄語 неадеква́тный (neadekvátnyj)、白俄羅斯語 неадэква́тны (njeadekvátny)、波蘭語 nieadekwatny。

neadekvátnyj (romanization)
неадеква́тно
неадеква́тність (abstract-noun)


адекватність

源自адеква́тний (adekvátnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 адеква́тность (adekvátnostʹ)、白俄羅斯語 адэква́тнасць (adekvátnascʹ)、波蘭語 adekwatność。

adekvátnistʹ (romanization)
адеква́тності
адеква́тности


неадекватність

源自неадеква́тний (neadekvátnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 неадеква́тность (neadekvátnostʹ)、白俄羅斯語 неадэква́тнасць (njeadekvátnascʹ)、波蘭語 nieadekwatność。

neadekvátnistʹ (romanization)
неадеква́тності
неадеква́тности


адекватний

源自法語 adéquat + -ний (-nyj)，源自拉丁語 adaequātus。对比俄語 адеква́тный (adekvátnyj)、白俄羅斯語 адэква́тны (adekvátny)、波蘭語 adekwatny。

adekvátnyj (romanization)
адеква́тно
адеква́тність (abstract-noun)


лящ

繼承自原始斯拉夫語 *leščь，源自*leskati, *leščati，源頭為擬聲詞。对比俄語 лещ (lešč)、白俄羅斯語 лешч (lješč)、波蘭語 leszcz。

ljašč (romanization)
ляща́
лящі́ (nominative plural)
лящі́в (genitive plural)


лящ

ля́скати (ljáskaty) 的動詞派生詞，源頭為擬聲詞。


ляпас

ljápas (romanization)
ля́паса
ля́паси (nominative plural)
ля́пасів (genitive plural)

да́ти ля́паса кому́ ― dáty ljápasa komú ― 給某人一記耳光


ягнятина

源自原始斯拉夫語 *agnętina；等同於ягня́та (jahnjáta, “羊羔”) + -ина (-yna, 表示肉名詞的後綴)。


аргентинець

源自Аргенти́на (Arhentýna) + -ець (-ecʹ)。对比俄語 аргенти́нец (argentínec)、白俄羅斯語 аргенцінец (arhjencinjec)。

arhentýnecʹ (romanization)
аргенти́нця
аргенти́нці (nominative plural)
аргенти́нців (genitive plural)
аргенти́нка (feminine)


аргентинський

源自Аргенти́на (Arhentýna) + -ський (-sʹkyj)。对比俄語 аргенти́нский (argentínskij)、白俄羅斯語 аргенці́нскі (arhjencínski)、波蘭語 argentyński。


аргентинка

源自аргенти́н(ець) (arhentýn(ecʹ)) + -ка (-ka)。

arhentýnka (romanization)
аргенти́нки
аргенти́нки (nominative plural)
аргенти́нок (genitive plural)
аргенти́нець (masculine)

аргенти́нець (arhentýnecʹ, “阿根廷人”) 的陰性形


аероліт

aerolít (romanization)
аеролі́та
аеролі́ти (nominative plural)
аеролі́тів (genitive plural)


наступний

Uk-наступний.ogg


стрий

繼承自原始斯拉夫語 *stryjь。

stryj (romanization)
стри́я
стри́ї (nominative plural)
стри́їв (genitive plural)
стри́йна (feminine)

同類詞： вуй (vuj)


Бахмут

以附近的巴赫穆特卡河命名，其名很可能來自烏克蘭語 бахма́т (baxmát, “小馬；戰馬；馱馬”)（參見俄語 бахма́т (baxmát)和波蘭語 bachmat）。對於бахма́т (baxmát)（及俄語、波蘭語中的同源詞）一詞的來源，有以下說法：
* 借自突厥語族語言（穆斯克里語，或韃靼語）詞彙 paχn at，常被（如洛科奇、米克洛希奇等人）解釋成波斯語 پهن (pahn, “寬”)（參見鄂圖曼土耳其語 پهن (pehn)）+ 共同突厥語 at（“馬”）（參見諾蓋語 at、克里米亞韃靼語 at）。斐斯莫認為這種說法的可能性很低。
* 門格斯則認為其派生自名字 Mähmäd（“穆罕默德”）的突厥化形式（參見古東斯拉夫語 Бохмитъ (Boxmitŭ, “Магомет/Magomet”)）。

Baxmút (romanization)
Бахму́та
бахму́тський (uncountable)

Арте́мівськ

巴赫穆特（城市名，位於烏克蘭頓涅茨克 州巴赫穆特）

巴赫穆特（城市名，位於烏克蘭頓涅茨克 州巴赫穆特）


продати

源自про- (pro-) + да́ти (dáty)。对比俄語 прода́ть (prodátʹ)、白俄羅斯語 прада́ць (pradácʹ)、捷克語 prodat。

prodáty (romanization)
продава́ти (imperfective)

Uk-продати.ogg


продавати

prodaváty (romanization)
прода́ти (perfective)

Uk-продавати.ogg


дам

да́ти (dáty) 的第一人稱單數將來時完整體


медалях

меда́ль (medálʹ) 的方位格複數


медалями

меда́ль (medálʹ) 的工具格複數


медалей

меда́ль (medálʹ) 的屬格複數