казати

源自古東斯拉夫語 казати (kazati)，源自原始斯拉夫語 *kazati。最终源自原始印歐語 *kʷeǵ-。

kazáty (romanization)
сказа́ти (perfective)


кохати

源自原始斯拉夫語 *koxati。

koxáty (romanization)
покоха́ти (perfective)

Кохати тебе, така моя карма.
Koxaty tebe, taka moja karma.
愛你是我修來的報應

я тебе́ коха́ю


купувати

源自купи́ти 完 (kupýty) + -ува́ти (-uváty)。对比波蘭語 kupować。

kupuváty (romanization)
купи́ти (perfective)

Uk-купувати.ogg


купити

源自原始斯拉夫語 *kupiti。

kupýty (romanization)
купува́ти (imperfective)


мити

源自原始斯拉夫語 *myti。

mýty (romanization)
поми́ти (perfective)


мило

繼承自原始斯拉夫語 *mydlo，源自*myti (“洗”)。等同於ми́ти (mýty) + -ло (-lo)。

ми́ти (mýty) 的中性單數過去時非完整體


мати

源自原始斯拉夫語 *jьmati。

Якщо́ роботода́вець відправля́є у відря́дження жі́нку, яка́ ма́є дити́ну ві́ком до трьох ро́ків, це вважа́тиметься пору́шенням законода́вства.

如果僱主要求有三歲以下小孩的女員工出差，將會被視作違法。

Jakščó robotodávecʹ vidpravljáje u vidrjádžennja žínku, jaká máje dytýnu víkom do trʹox rókiv, ce vvažátymetʹsja porúšennjam zakonodávstva.


знаю

зна́ти (znáty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


падати

源自原始斯拉夫語 *padati。

pádaty (romanization)
упа́сти (perfective)
впа́сти (perfective)


пише

писа́ти (pysáty) 的第三人稱單數現在時非完整體


випити

ви- (vy-) + пи́ти (pýty, “喝”)。对比俄語 вы́пить (výpitʹ)、白俄羅斯語 вы́піць (výpicʹ)、波蘭語 wypić。

výpyty (romanization)
випива́ти (imperfective)
пи́ти (imperfective)


писати

源自古東斯拉夫語 пьсати (pĭsati)、писати (pisati)，源自原始斯拉夫語 *pьsati、*pisati。

pysáty (romanization)
написа́ти (perfective)


починатися

源自почина́ти (počynáty) + -ся (-sja)。

počynátysja (romanization)
поча́тися (perfective)

Uk-починатися.ogg


починати

源自原始斯拉夫語 *počinati。

počynáty (romanization)
поча́ти (perfective)

Uk-починати.ogg


плакати

源自古東斯拉夫語 плакати (plakati)，源自原始斯拉夫語 *plakati。

plákaty (romanization)
попла́кати (perfective)

Uk-плакати.ogg


пити

源自古東斯拉夫語 пити (piti)，源自原始斯拉夫語 *piti (“喝”)。

pýty (romanization)
ви́пити (perfective)
попи́ти (perfective)


початися

源自поча́ти (počáty) + -ся (-sja)。

počátysja (romanization)
почина́тися (imperfective)

Uk-початися.ogg


почати

源自原始斯拉夫語 *počęti。

počáty (romanization)
почина́ти (imperfective)


любим

люби́ти (ljubýty) 的第一人稱複數現在時直陳式非完整體


знайдений

знайти́ (znajtý) 的過去時被動態分詞


знайти

源自з- (z-) + 原始斯拉夫語 *najьti (“找到”)。

znajtý (romanization)
знахо́дити (imperfective)


знаходити

з- (z-) + нахо́дити (naxódyty)。对比白俄羅斯語 знахо́дзіць (znaxódzicʹ)。

znaxódyty (romanization)
знайти́ (perfective)

Uk-знаходити.ogg


зробити

源自з- (z-) + робити (robyty)。與波蘭語 zrobić、白俄羅斯語 зрабі́ць (zrabícʹ)，以及關係更遠的俄語 сработать (srabotatʹ)同源。

zrobýty (romanization)
роби́ти (imperfective)

Uk-зробити.ogg


робити

繼承自古東斯拉夫語 робити (robiti)，源自原始斯拉夫語 *orbiti。

robýty (romanization)
зроби́ти (perfective)

Що ти ро́биш сього́дні вве́чері?


думав

ду́мати (dúmaty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


думаю

ду́мати (dúmaty) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


думала

ду́мати (dúmaty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


думавши

ду́мати (dúmaty) 的過去時副詞性非完整體分詞


думай

ду́мати (dúmaty) 的第二人稱單數命令式非完整體


думайте

ду́мати (dúmaty) 的第二人稱複數命令式非完整體


думало

ду́мати (dúmaty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


думали

ду́мати (dúmaty) 的複數過去時直陳式非完整體


смоктати

源自原始斯拉夫語 *smoktati。與俄語 смокта́ть (smoktátʹ)、白俄羅斯語 смакта́ць (smaktácʹ)等同源。

smoktáty (romanization)
посмокта́ти (perfective)

Uk-смоктати.ogg


ссу

ссати (ssaty, “吮吸”) 的第一人稱單數現在時直陳式非完整體


ссати

繼承自古東斯拉夫語 съсати (sŭsati)，源自原始斯拉夫語 *sъsàti。

ssáty (romanization)
посса́ти (perfective)


був

бу́ти (búty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


вийти

源自古東斯拉夫語 вꙑити (vyiti)，等同於ви- (vi-) + -йти (-jti)。

výjty (romanization)
вихо́дити (imperfective)


приходити

pryxódyty (romanization)
прийти́ (perfective)

Uk-приходити.ogg


ходити

源自原始斯拉夫語 *xoditi。

xodýty (romanization)
походи́ти (perfective)


очистити

源自о- (o-) + чи́стити (čýstyty)。对比俄語 очи́стить (očístitʹ)、白俄羅斯語 ачы́сціць (ačýscicʹ)、波蘭語 oczyścić。

očýstyty (romanization)
очища́ти (imperfective)
очи́щувати (imperfective)

Uk-очистити.ogg


очищати

源自очи́стити (očýstyty) 的詞幹очищ- (očyšč-) + -а́ти (-áty)。对比俄語 очища́ть (očiščátʹ)、白俄羅斯語 ачышча́ць (ačyščácʹ)、波蘭語 oczyszczać。

očyščáty (romanization)
очи́стити (perfective)

Uk-очищати.ogg


очікувати

Uk-очікувати.ogg


почистити

počýstyty (romanization)
чи́стити (imperfective)

Uk-почистити.ogg


чистити

源自原始斯拉夫語 *čistiti。

čýstyty (romanization)
почи́стити (perfective)

Uk-чистити.ogg


чекати

源自原始斯拉夫語 *čekati (“等待，期待”)。

čekáty (romanization)
почека́ти (perfective)

Я ду́же чека́ю на її́ лист.

Олекса́ндра давно́ вже звари́ла вече́рю і чека́ла чолові́ка.

亞歷山德拉早就做好了晚飯，在等她的丈夫

Oleksándra davnó vže zvarýla večérju i čekála čolovíka.

1955, Миха́йло Коцюби́нський (Myxájlo Kocjubýnsʹkyj), На ві́ру (Na víru) [信仰]，頁號 28:


знаний

зна́ти (znáty) 的過去時被動態分詞


званий

зва́ти (zváty) 的過去時被動態非完整體分詞


знай

зна́ти (znáty) 的第二人稱單數命令式非完整體


знала

зна́ти (znáty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


знали

зна́ти (znáty) 的複數過去時直陳式非完整體


знало

зна́ти (znáty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


знав

зна́ти (znáty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


знаючи

зна́ти (znáty) 的現在時副詞性非完整體分詞


знавши

зна́ти (znáty) 的過去時副詞性非完整體分詞


знайте

зна́ти (znáty) 的第二人稱複數命令式非完整體


пив

пи́ти (pýty) 的陽性單數過去時非完整體


прости

прости́ти (prostýty) 的第二人稱單數命令式完整體


з'їсти

zʺjísty (romanization)
ї́сти (imperfective)
з'їда́ти (imperfective)


з'їдати

與俄語 съеда́ть (sʺjedátʹ)、波蘭語 zjadać同源。

zʺjidáty (romanization)
з'ї́сти (perfective)


їсти

源自原始斯拉夫語 *ěsti，源自原始波羅的-斯拉夫語 *ēˀstei，源自原始印歐語 *h₁édti。

jísty (romanization)
з'ї́сти (perfective)


іти

源自古東斯拉夫語 ити (iti)，源自原始斯拉夫語 *jьti，源自原始印歐語 *h₁éyti。

(液體等) 流動；(車輛等) 移動，行駛

(工作、任務等) 繼續，進行


любив

люби́ти (ljubýty) 的陽性單數過去時直陳式非完整體


любили

люби́ти (ljubýty) 的複數過去時直陳式非完整體


оберігати

源自оберегти́ (oberehtý)的詞根оберіг- (oberih-) + -а́ти (-áty)。对比俄語 оберега́ть (oberegátʹ)。

oberiháty (romanization)
оберегти́ (perfective)

Uk-оберігати.ogg


любивши

люби́ти (ljubýty) 的過去時副詞性非完整體分詞


любило

люби́ти (ljubýty) 的中性單數過去時直陳式非完整體


любила

люби́ти (ljubýty) 的陰性單數過去時直陳式非完整體


любите

люби́ти (ljubýty) 的第二人稱複數現在時直陳式非完整體


оберегти

源自о- (o-) + берегти́ (berehtý)。对比俄語 обере́чь (oberéčʹ)。

oberehtý (romanization)
оберіга́ти (imperfective)

Uk-оберегти.ogg


продати

源自про- (pro-) + да́ти (dáty)。对比俄語 прода́ть (prodátʹ)、白俄羅斯語 прада́ць (pradácʹ)、捷克語 prodat。

prodáty (romanization)
продава́ти (imperfective)

Uk-продати.ogg


дам

да́ти (dáty) 的第一人稱單數將來時完整體


продавати

prodaváty (romanization)
прода́ти (perfective)

Uk-продавати.ogg