граматика

借自拉丁語 grammatica。对比俄語 грамма́тика (grammátika)、白俄羅斯語 грама́тыка (hramátyka)、波蘭語 gramatyka。

hramátyka (romanization)
грама́тики
грама́тики (nominative plural)
грама́тик (genitive plural)
грамати́чний

Uk-граматика.ogg


граматика

Uk-граматика.ogg

грама́тик (hramátyk) 的屬格/賓格單數


завод

zavód (romanization)
заво́ду
заво́ди (nominative plural)
заво́дів (genitive plural)


кохання

коха́ти (koxáty) + -а́ння (-ánnja)。对比白俄羅斯語 каха́нне (kaxánnje)、波蘭語 kochanie。

koxánnja (romanization)
коха́ння
коха́ння (nominative plural)
коха́нь (genitive plural)

Uk-кохання.ogg


абрис

借自德語 Abriss (“草圖，略圖，輪廓”)。

ábrys (romanization)
а́брису
а́бриси (nominative plural)
а́брисів (genitive plural)


грач

源自古烏克蘭語 играчъ (ihrač)、грачъ (hrač)；本詞的結尾是“ъ”而非規則演化的“ь”，以及帶“ґ”的形式，表明本詞可能借自古波蘭語 igracz（波蘭語 gracz、古烏克蘭語 ґрачъ (grač)、кграчъ (grač)）；源頭來自原始斯拉夫語 *jьgračь。等同於грати (hraty) + -ач (-ač)。

hrač (romanization)
грача́
грачі́ (nominative plural)
грачі́в (genitive plural)


квадрат

kvadrát (romanization)
квадра́та
квадра́ти (nominative plural)
квадра́тів (genitive plural)

Uk-квадрат.ogg


король

源自古東斯拉夫語 король (korolĭ)，源自原始斯拉夫語 *korľь。кріль (krilʹ)的同源對似詞。

korólʹ (romanization)
короля́
королі́ (nominative plural)
королі́в (genitive plural)
короле́ва (feminine)


посольство

借自俄語 посо́льство (posólʹstvo)。代替了післанство (pislanstvo)、післанництво (pislannyctvo)。

posólʹstvo (romanization)
посо́льства
посо́льства (nominative plural)
посо́льств (genitive plural)

Uk-посольство.ogg


меж

繼承自原始斯拉夫語 *meďu。

межа́ (mežá) 的屬格複數


приятель

源自古東斯拉夫語 приꙗтель (prijatelĭ)，源自原始斯拉夫語 *prijateľь。

prýjatelʹ (romanization)
при́ятеля
при́ятелі (nominative plural)
при́ятелів (genitive plural)

Uk-приятель.ogg


раса

rása (romanization)
ра́си
ра́си (nominative plural)
рас (genitive plural)


слово

源自原始斯拉夫語 *slȍvo (“word”)。

slóvo (romanization)
сло́ва
слова́ (nominative plural)
слів (genitive plural)
слове́сний
слове́чко (diminutive)
слівце́ (diminutive)


супермаркет

supermárket (romanization)
суперма́ркету
суперма́ркети (nominative plural)
суперма́ркетів (genitive plural)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-супермаркет.wav


хуй

繼承自原始斯拉夫語 *xȗjь。

xuj (romanization)
ху́я
хуя́
хуї́ (nominative plural)

В Переп’яті у ямі, копали там хуями.

在普里皮亞季的一個坑裡，他們拿雞巴在那挖著洞。

1846, 塔拉斯·謝甫琴科, Запис Шевченка в альбомі 1846–1850 рр. [Інститут літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України, відділ рукописів, ф. 1, № 108, арк. 4 зв.]:


висота

vysotá (romanization)
висоти́
висо́ти (nominative plural)
висо́т (genitive plural)
висо́тний


випадок

与白俄羅斯語 выпадак (vypadak)，波蘭語 wypadek等同源。

výpadok (romanization)
ви́падку
випа́дку¹
ви́падки (nominative plural)
випа́дки¹ (nominative plural)
ви́падків (genitive plural)
випа́дків¹ (genitive plural)

Uk-випадок.ogg


кілометр

Uk-кілометр.ogg


м'яч

源自原始斯拉夫語 *męčь, 与м'який (mʺjakyj)有关。与俄語 мяч (mjač), 白俄羅斯語 мяч (mjač), 捷克語 míč, 斯洛文尼亞語 mȇč同源。

mʺjač (romanization)
м'яча́
м'ячі́ (nominative plural)
м'ячі́в (genitive plural)


кілограм

Uk-кілограм.ogg


пісок

源自原始斯拉夫語 *pěsъkъ。

pisók (romanization)
піску́
піски́ (nominative plural)
піскі́в (genitive plural)


руках

рука́ (ruká) 的方位格複數


дня

день (denʹ) 的屬格單數


жид

源自古東斯拉夫語 жидъ (židŭ, “猶太人”)，源自原始斯拉夫語 *židъ。
種族歧視義受俄語 жид (žid)的影響。

žyd (romanization)
жи́да
жиди́ (nominative plural)
жиді́в (genitive plural)
жидо́вка (feminine)
жиді́вський


зростання

Uk-зростання.ogg


кас

ка́са (kása) 的屬格複數


кіш

源自古東斯拉夫語 [具體何詞?]，源自原始斯拉夫語 *košь。與波蘭語 kosz、塞爾維亞-克羅地亞語 кош等同源。

kiš (romanization)
коша́
коші́ (nominative plural)
коші́в (genitive plural)


каш

ка́ша (káša) 的屬格複數


контрабанда

借自俄語 контраба́нда (kontrabánda)，源自法語 contrebande，源自意大利語 contrabbando。

kontrabánda (romanization)
контраба́нди
контраба́ндний


контраст

kontrást (romanization)
контра́сту
контра́сти (nominative plural)
контра́стів (genitive plural)

Uk-контраст.ogg


котам

кіт (kit) 的與格複數


любов

繼承自古烏克蘭語 любо́въ f (ljubóv, 主格、賓格)，源自原始斯拉夫語 *ľubъ̀vь f (主格形*ľubỳ f的賓格)。
與白俄羅斯語 любо́ў f (ljubóŭ)、俄語 любо́вь f (ljubóvʹ)等同源。


маз

maz (romanization)
ма́за
ма́зи (nominative plural)
ма́зів (genitive plural)


неня

nénja (romanization)
не́ні
не́ні (nominative plural)
нень (genitive plural)
не́нька (diminutive)


мет

мета́ (metá) 的屬格複數


мило

繼承自原始斯拉夫語 *mydlo，源自*myti (“洗”)。等同於ми́ти (mýty) + -ло (-lo)。

mýlo (romanization)
ми́ла
ми́ла (nominative plural)
мил (genitive plural)
ми́льний
ми́ляний
ми́льце (diminutive)


мати

源自古東斯拉夫語 мати (mati)，源自原始斯拉夫語 *mati，源自原始印歐語 *méh₂tēr。

máty (romanization)
ма́тері
матері́ (nominative plural)
матері́в (genitive plural)


мета

借詞，經由波蘭語 meta，源自拉丁語 mēta。

metá (romanization)
мети́
ме́ти (nominative plural)
мет (genitive plural)


морозиво

源自морозити (morozyty, “凍結，冷卻”) + -иво (-yvo)，源自мороз (moroz)，源自古東斯拉夫語 морозъ (morozŭ)，源自原始斯拉夫語 *morzъ。

Uk-морозиво.ogg


мурашка

可能源自古東斯拉夫語，或是мураха (muraxa) + -ка (-ka)。

muráška (romanization)
мура́шки
мура́шки (nominative plural)
мура́шок (genitive plural)

螞蟻，мураха (muraxa) 的指小詞


днях

день (denʹ) 的方位格複數


машину

маши́на (mašýna) 的賓格單數


заводи

заво́д (zavód) 的主格/賓格/呼格複數


ватра

源自原始斯拉夫語 *vatra，最终源自原始伊朗語 *HáHtr̥š。準確的派生路徑不明。與奧塞梯語 арт (art, “火”)、波斯語 آدر (“火”)、阿維斯陀語 𐬁𐬙𐬀𐬭 (ātar, “火”)、普什圖語 اور (“火”)，以及借詞阿爾巴尼亞語 vatër、羅馬尼亞語 vatră、古典亞美尼亞語 ատր- (atr-)同源。
或可能源自原始阿爾巴尼亞語 *ōtar，源自原始伊朗語 *HáHtr̥š。

vátra (romanization)
ва́три
ва́три (nominative plural)
ватр (genitive plural)


олія

源自古東斯拉夫語 олѣи (olěi, “橄欖油”)，源自原始斯拉夫語 *olějь，借自古希臘語 ἔλαιον (élaion)或拉丁語 oleum。
與白俄羅斯語 алей (aljej)、保加利亞語 елей (elej)、下索布語 wolej、波蘭語 olej、斯洛文尼亞語 olje、上索布語 wolij同源。

olíja (romanization)
олі́ї
олі́ї (nominative plural)
олі́й (genitive plural)


отрута

源自原始斯拉夫語 [具體何詞?]。與白俄羅斯語 атру́та (atrúta)同源。

otrúta (romanization)
отру́ти
отру́ти (nominative plural)
отру́т (genitive plural)


писар

pýsar (romanization)
пи́саря
пи́сарі (nominative plural)
пи́сарів (genitive plural)


покупець

покупи́ти 完 (pokupýty) + -е́ць (-écʹ)

pokupécʹ (romanization)
покупця́
покупці́ (nominative plural)
покупці́в (genitive plural)
покупни́ця (feminine)

Uk-покупець.ogg


плакати

請參閲主詞條的词源章節。

плака́т (plakát) 的主格複數

плака́т (plakát) 的賓格複數

плака́т (plakát) 的呼格複數


книгах

кни́га (knýha) 的方位格複數


книгою

кни́га (knýha) 的工具格單數


книгам

кни́га (knýha) 的與格複數


журналах

журна́л (žurnál) 的方位格複數


золота

請參閲主詞條的词源章節。

зо́лото (zóloto) 的屬格單數


книгами

кни́га (knýha) 的工具格複數


столах

стіл (stil) 的方位格複數


сестру

сестра́ (sestrá) 的賓格單數


золотом

зо́лото (zóloto) 的工具格單數


столам

стіл (stil) 的與格複數


рук

рука́ (ruká) 的屬格複數


журналу

журна́л (žurnál) 的屬格/與格單數


золоту

зо́лото (zóloto) 的與格單數


столами

стіл (stil) 的工具格複數


журналами

журна́л (žurnál) 的工具格複數


журналом

журна́л (žurnál) 的工具格單數


столом

стіл (stil) 的工具格單數


сестрою

сестра́ (sestrá) 的工具格單數


небу

не́бо (nébo) 的與格單數

其他形式：не́бові (nébovi)


лабораторіях

лаборато́рія (laboratórija) 的方位格複數


бородою

борода́ (borodá) 的工具格單數


бородах

борода́ (borodá) 的方位格複數


небесам

не́бо (nébo) 的與格複數


небесам

небеса́ (nebesá) 的與格


бородами

борода́ (borodá) 的工具格複數


небесами

не́бо (nébo) 的工具格複數


небесами

небеса́ (nebesá) 的工具格


бороду

борода́ (borodá) 的賓格單數


журналам

журна́л (žurnál) 的與格複數


стола

стіл (stil) 的屬格單數


рукам

рука́ (ruká) 的與格複數


столу

стіл (stil) 的屬格單數


столу

стіл (stil) 的與格/方位格單數


бородам

борода́ (borodá) 的與格複數


небесах

не́бо (nébo) 的方位格複數


небесах

небеса́ (nebesá) 的方位格


квартирою

кварти́ра (kvartýra) 的工具格單數


квартирами

кварти́ра (kvartýra) 的工具格複數


банкам

банк (bank) 的與格複數


банках

банк (bank) 的方位格複數


водами

вода́ (vodá) 的工具格複數


водам

вода́ (vodá) 的與格複數


вод

вода́ (vodá) 的屬格複數


винами

вино́ (vynó) 的工具格複數


небом

не́бо (nébo) 的工具格單數


банки

банк (bank) 的主格/賓格/呼格複數


весну

vesnú (romanization)
vésnu (romanization)

весна́ (vesná) 的賓格單數


весною

весна́ (vesná) 的工具格單數


квартир

кварти́ра (kvartýra) 的屬格複數


квартирам

кварти́ра (kvartýra) 的與格複數


водою

вода́ (vodá) 的工具格單數


винам

вино́ (vynó) 的與格複數


винах

вино́ (vynó) 的方位格複數


вином

вино́ (vynó) 的工具格單數


квартирах

кварти́ра (kvartýra) 的方位格複數


небес

не́бо (nébo) 的屬格複數


небес

небеса́ (nebesá) 的屬格


квартиру

кварти́ра (kvartýra) 的賓格單數


банку

банк (bank) 的屬格/與格/方位格/呼格單數


банком

банк (bank) 的工具格單數


водах

вода́ (vodá) 的方位格複數


банками

банк (bank) 的工具格複數


вин

вино́ (vynó) 的屬格複數


деревам

де́рево (dérevo) 的與格複數


дерев

де́рево (dérevo) 的屬格複數


деревами

де́рево (dérevo) 的工具格複數


деревах

де́рево (dérevo) 的方位格複數


дереву

де́рево (dérevo) 的與格單數


деревом

де́рево (dérevo) 的工具格單數


пустиня

源自原始斯拉夫語 *pustyni。等同於пусти́й (pustýj) + -и́ня (-ýnja)。

pustýnja (romanization)
пусти́ні
пусти́ні (nominative plural)
пусти́нь (genitive plural)

Uk-пустиня.ogg


піл

pil (romanization)
по́лу
поли́ (nominative plural)
полі́в (genitive plural)

農村小屋的一種床鋪，設置在爐子和牆中間


яблуня

源自原始斯拉夫語 *abolnь，源自原始印歐語 *h₂ebol-ni-。

jáblunja (romanization)
я́блуні
я́блуні (nominative plural)
я́блунь (genitive plural)


животами

живі́т (žyvít) 的工具格複數


животах

живі́т (žyvít) 的方位格複數


живота

живі́т (žyvít) 的屬格單數


животу

живото́ві

живі́т (žyvít) 的與格單數

живі́т (žyvít) 的與格單數


животом

живі́т (žyvít) 的工具格單數


животам

живі́т (žyvít) 的與格複數


ґанок

借自波蘭語 ganek (“門廊”)，最终源自德語 Gang (“走廊，門廳”)。

gánok (romanization)
ґа́нку
ґа́нки (nominative plural)
ґа́нків (genitive plural)
ґа́нковий
ґа́ночок (diminutive)


купець

源自原始斯拉夫語 *kupьcь。

kupécʹ (romanization)
купця́
купці́ (nominative plural)
купці́в (genitive plural)


гадоліній

hadolínij (romanization)
гадолі́нію
гадолі́нієвий


гольмій

hólʹmij (romanization)
го́льмію
го́льмієвий


германій

hermánij (romanization)
герма́нію
герма́нієвий


стронцій

stróncij (romanization)
стро́нцію
стро́нцієвий


періодичність

періоди́чний (periodýčnyj, “週期的”) + -ість (-istʹ, 名詞後綴)。对比俄語 периоди́чность (periodíčnostʹ)、波蘭語 periodyczność。

periodýčnistʹ (romanization)
періоди́чності
періоди́чности


диспрозій

dysprózij (romanization)
диспро́зію
диспро́зієвий


стибій

stýbij (romanization)
сти́бію
сти́бієвий


паладій

paládij (romanization)
пала́дію
пала́дієвий


натрій

nátrij (romanization)
на́трію
на́трієвий


технецій

texnécij (romanization)
техне́цію
техне́цієвий


молібден

molibdén (romanization)
молібде́ну
молібде́новий


плутоній

plutónij (romanization)
плуто́нію
плуто́нієвий


літій

請參閲主詞條的词源章節。

літія́ (litijá) 的屬格複數


вісмут

vísmut (romanization)
ві́смуту
ві́смутовий


прометій

prométij (romanization)
проме́тію
проме́тієвий


лютецій

ljutécij (romanization)
люте́цію
люте́цієвий


самарій

samárij (romanization)
сама́рію
сама́рієвий


іридій

irýdij (romanization)
іри́дію
іри́дієвий


полоній

polónij (romanization)
поло́нію
поло́нієвий


гафній

háfnij (romanization)
га́фнію
га́фнієвий


нобелій

nobélij (romanization)
нобе́лію
нобе́лієвий


нікель

níkelʹ (romanization)
ні́келю
ні́кельний


скандій

skándij (romanization)
ска́ндію
ска́ндієвий


рутеній

ruténij (romanization)
руте́нію
руте́нієвий


ванадій

vanádij (romanization)
вана́дію
вана́дієвий


ніобій

nióbij (romanization)
ніо́бію
ніо́бієвий


цирконій

cyrkónij (romanization)
цирко́нію
цирко́нієвий


кадмій

kádmij (romanization)
ка́дмію
ка́дмієвий


тербій

térbij (romanization)
те́рбію
те́рбієвий


рубідій

rubídij (romanization)
рубі́дію
рубі́дієвий


ітербій

itérbij (romanization)
іте́рбію
іте́рбієвий


каска

最终源自法語 casque。

káska (romanization)
ка́ски
ка́ски (nominative plural)
ка́сок (genitive plural)


актиній

aktýnij (romanization)
акти́нію
акти́нієвий


рабиня

rabýnja (romanization)
раби́ні
раби́ні (nominative plural)
раби́нь (genitive plural)
раб (masculine)


радник

ра́да f (ráda, “委員會；建議，忠告”) + -ник (-nyk)

rádnyk (romanization)
ра́дника
ра́дники (nominative plural)
ра́дників (genitive plural)
ра́дниця (feminine)


раба

源自教會斯拉夫語 раба (raba)。ро́ба (róba, “勤奮的女人”)的同源對似詞。

rabá (romanization)
раби́
раби́ (nominative plural)
раб (genitive plural)
раб (masculine)


раба

раб (rab) 的屬格/賓格單數


раб

源自教會斯拉夫語 рабъ (rabŭ)，源自原始斯拉夫語 *orbъ。роб (rob)的同源對似詞。

rab (romanization)
раба́
раби́ (nominative plural)
рабі́в (genitive plural)
раба́ (feminine)
раби́ня (feminine)
ра́бський


риж

源自波蘭語 ryż，源自中古高地德語 rīs，源自古意大利語 riso，源自中古希臘語 ὄρυζα (óruza)。


щеня

繼承自古東斯拉夫語 щенѧ (ščenę)，源自原始斯拉夫語 *ščenę。

ščenjá (romanization)
щеня́ти
щеня́та (nominative plural)
щеня́т (genitive plural)


цуценя

cucenjá (romanization)
цуценя́ти
цуценя́та (nominative plural)
цуценя́т (genitive plural)


чаях

чай (čaj) 的方位格複數


столицею

столи́ця (stolýcja) 的工具格單數


столице

столи́ця (stolýcja) 的呼格單數


чаям

чай (čaj) 的與格複數


чаями

чай (čaj) 的工具格複數


душу

душа́ (dušá) 的賓格單數


кріп

源自原始斯拉夫語 *kropъ。


сусідство

源自сусі́д (susíd, “鄰居”) + -ство (-stvo)。对比俄語 сосе́дство (sosédstvo)、波蘭語 sąsiedztwo。

Uk-сусідство.ogg


сусідка

susídka (romanization)
сусі́дки
сусі́дки (nominative plural)
сусі́док (genitive plural)

Uk-сусідка.ogg


стремено

源自原始斯拉夫語 *stremę。

streméno (romanization)
stremenó (romanization)
стреме́на
стремена́
стреме́на (nominative plural)
стреме́н (genitive plural)
стреме́нний
стремі́нце (diminutive)
стремінце́ (diminutive)

Uk-стремено.ogg

音頻 (стреме́но)


сусід

源自古東斯拉夫語 сусѣдъ (susědŭ, “鄰居”)，源自原始斯拉夫語 *sǫsědъ。

susíd (romanization)
сусі́да
сусі́ди (nominative plural)
сусі́дів (genitive plural)
сусі́дка (feminine)
сусі́дський
сусі́дів
сусі́дин
сусі́дчин


сусід

сусі́да (susída) 的屬格/賓格複數


твар

源自古東斯拉夫語 тварь (tvarĭ, “物體，物品，生物”)，源自原始斯拉夫語 *tvarь。

tvar (romanization)
тва́рі
тва́рі (nominative plural)
тва́рей (genitive plural)


тварина

tvarýna (romanization)
твари́ни
твари́ни (nominative plural)
твари́н (genitive plural)

Uk-тварина.ogg


тварина

Uk-тварина.ogg


тисяча

源自原始斯拉夫語 *tysǫti、*tysęti，源自原始波羅的-斯拉夫語 *tuHsontis，源自原始印歐語 *tuHsont-、*tuHsenti-。

týsjača (romanization)
ти́сячі
ти́сячі (nominative plural)
ти́сяч (genitive plural)


уряд

源自原始斯拉夫語 *urędъ。與白俄羅斯語 ура́д (urád)同源。

úrjad (romanization)
у́ряду
уря́ду¹
у́ряди (nominative plural)
уря́ди¹ (nominative plural)
у́рядів (genitive plural)
уря́дів¹ (genitive plural)
урядо́вий


часу

час (čas) 的屈折变化形式：
屬格單數

час (čas) 的屈折变化形式：
與格單數


часами

час (čas) 的工具格複數


пизда

繼承自古東斯拉夫語 пизда́ (pizdá)，源自原始斯拉夫語 *pīzdà，源自原始波羅的-斯拉夫語 *pīˀsdāˀ，源自原始印歐語 *písdeh₂。

pyzdá (romanization)
пизди́
пи́зди (nominative plural)
пизди́ (nominative plural)
пизд (genitive plural)


морок

繼承自原始斯拉夫語 *morkъ。


цвіт

源自原始斯拉夫語 *květъ，源自原始印歐語 *ḱwoyt-o- (“白色，光”)。


цибуля

繼承自古盧森尼亞語 цибу́лѧ (cibúlja)。借自波蘭語 cebula，源自晚期拉丁語 cepulla，源自拉丁語 cepa。

cybúlja (romanization)
цибу́лі
цибу́лі (nominative plural)
цибу́ль (genitive plural)


човен

繼承自原始斯拉夫語 *čьlnъ。

čóven (romanization)
човна́
човни́ (nominative plural)
човні́в (genitive plural)

(多指用槳推動的) 舟，艇

літа́ючий чо́вен


земель

земля́ (zemljá) 的屬格複數


землями

земля́ (zemljá) 的工具格複數


землях

земля́ (zemljá) 的方位格複數


землям

земля́ (zemljá) 的與格複數


гуся

源自古舊語或方言詞 гусь (husʹ, “鵝”) + -я́ (-já)，源自原始斯拉夫語 *gǫ̑sь。

husjá (romanization)
гуся́ти
гуся́та (nominative plural)
гуся́т (genitive plural)


катастрофою

катастро́фа (katastrófa) 的工具格單數


катастрофу

катастро́фа (katastrófa) 的賓格單數


катастрофах

катастро́фа (katastrófa) 的方位格複數


катастроф

катастро́фа (katastrófa) 的屬格複數


катастрофами

катастро́фа (katastrófa) 的工具格複數


катастрофам

катастро́фа (katastrófa) 的與格複數


ключу

ключ (ključ) 的與格/方位格單數


ключа

ключ (ključ) 的屬格單數


книжках

кни́жка (knýžka) 的方位格複數


книжкою

кни́жка (knýžka) 的工具格單數


ключах

ключ (ključ) 的方位格複數


ключами

ключ (ključ) 的工具格複數


книжку

кни́жка (knýžka) 的賓格單數


ключам

ключ (ključ) 的與格複數


книжки

кни́жка (knýžka) 的屬格單數


книжки

кни́жка (knýžka) 的主格/賓格/呼格複數


книжкам

кни́жка (knýžka) 的與格複數


книжками

кни́жка (knýžka) 的工具格複數


шовк

源自古東斯拉夫語 шьлкъ (šĭlkŭ)，源自一日耳曼語族語言，对比古諾爾斯語 silki。

šovk (romanization)
шо́вку
шовки́ (nominative plural)
шовкі́в (genitive plural)
шовко́вий


ири

ир (yr) 的主格/賓格/呼格複數


яки

як (jak) 的主格/賓格/呼格複數


терплячість

terpljáčistʹ (romanization)
терпля́чості
терпля́чости

Uk-терплячість.ogg


терпеливість

терпели́вий (terpelývyj) + -ість (-istʹ)

terpelývistʹ (romanization)
терпели́вості
терпели́вости


терпіння

терпі́ти (terpíty, “忍耐”, 動詞) + -ння (-nnja)。对比俄語 терпе́ние (terpénije)。

terpínnja (romanization)
терпі́ння
терпі́ння (nominative plural)
терпі́нь (genitive plural)

Uk-терпіння.ogg

терпі́ти (terpíty) 的動詞性名詞


яка

як (jak) 的屬格/賓格單數


гумка

húmka (romanization)
гу́мки
гу́мки (nominative plural)
гу́мок (genitive plural)


кухар

kúxar (romanization)
ку́харя
ку́харі (nominative plural)
ку́харів (genitive plural)
ку́харка (feminine)
ку́харський


школо

шко́ла (škóla) 的呼格單數


вуста

源自原始斯拉夫語 *usta。


брата

брат (brat) 的屬格/賓格單數


адекватність

源自адеква́тний (adekvátnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 адеква́тность (adekvátnostʹ)、白俄羅斯語 адэква́тнасць (adekvátnascʹ)、波蘭語 adekwatność。

adekvátnistʹ (romanization)
адеква́тності
адеква́тности


неадекватність

源自неадеква́тний (neadekvátnyj) + -ість (-istʹ)。对比俄語 неадеква́тность (neadekvátnostʹ)、白俄羅斯語 неадэква́тнасць (njeadekvátnascʹ)、波蘭語 nieadekwatność。

neadekvátnistʹ (romanization)
неадеква́тності
неадеква́тности


ляпас

ljápas (romanization)
ля́паса
ля́паси (nominative plural)
ля́пасів (genitive plural)

да́ти ля́паса кому́


лящ

繼承自原始斯拉夫語 *leščь，源自*leskati, *leščati，源頭為擬聲詞。对比俄語 лещ (lešč)、白俄羅斯語 лешч (lješč)、波蘭語 leszcz。

ljašč (romanization)
ляща́
лящі́ (nominative plural)
лящі́в (genitive plural)


лящ

ля́скати (ljáskaty) 的動詞派生詞，源頭為擬聲詞。


ягнятина

源自原始斯拉夫語 *agnętina；等同於ягня́та (jahnjáta, “羊羔”) + -ина (-yna, 表示肉名詞的後綴)。


аргентинець

源自Аргенти́на (Arhentýna) + -ець (-ecʹ)。对比俄語 аргенти́нец (argentínec)、白俄羅斯語 аргенцінец (arhjencinjec)。

arhentýnecʹ (romanization)
аргенти́нця
аргенти́нці (nominative plural)
аргенти́нців (genitive plural)
аргенти́нка (feminine)


аргентинка

源自аргенти́н(ець) (arhentýn(ecʹ)) + -ка (-ka)。

arhentýnka (romanization)
аргенти́нки
аргенти́нки (nominative plural)
аргенти́нок (genitive plural)
аргенти́нець (masculine)

аргенти́нець (arhentýnecʹ, “阿根廷人”) 的陰性形


аероліт

aerolít (romanization)
аеролі́та
аеролі́ти (nominative plural)
аеролі́тів (genitive plural)


стрий

繼承自原始斯拉夫語 *stryjь。

stryj (romanization)
стри́я
стри́ї (nominative plural)
стри́їв (genitive plural)
стри́йна (feminine)

同類詞：вуй (vuj)


медалях

меда́ль (medálʹ) 的方位格複數


медалями

меда́ль (medálʹ) 的工具格複數


медалей

меда́ль (medálʹ) 的屬格複數