смерековий

смере́ковий (singular masculine nominative)
смере́кове (singular neuter nominative)
смере́кова (singular feminine nominative)
смере́кові (plural nominative)
смере́кового (singular masculine)
смере́кового (singular neuter)
смере́кової (singular feminine)
смере́кових (plural)
смере́ковому (singular masculine)
смере́ковому (singular neuter)
смере́ковій (singular feminine)
смере́ковим (plural)
смере́кового (singular masculine animate)
смере́кове (singular neuter animate)
смере́кову (singular feminine animate)
смере́кових (plural animate)
смере́ковий (singular masculine inanimate)
смере́кові (plural inanimate)
смере́ковим (singular masculine instrumental)
смере́ковим (singular neuter instrumental)
смере́ковою (singular feminine instrumental)
смере́ковими (plural instrumental)
смере́ковому (singular masculine masculine)
смере́ковім (singular masculine masculine)
смере́ковому (singular neuter masculine)
смере́ковім (singular neuter masculine)
смере́ковій (singular feminine masculine)
смере́кових (plural masculine)

Образовано с помощью суффикса -ов от смерека, далее от праслав. *smerkъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. смьрчь «кедр», укр. смере́ка «ель обыкновенная», польск. smereka «ель», świerk «ель; лиственница», чешск. smrk «ель», smrčina «ель; еловые заросли, еловый лес», словацк. smrek «ель обыкновенная», smriečik «ель обыкновенная», smriečok «ель обыкновенная», в.-луж. šmrěk «ель», н.-луж. šmrěka «пихта», болг. смрека «можжевельник обыкновенный».

Покликав [Іван]: — Марічко! […] М'яке запинало смерекового гілля ковтнуло той поклик.

Позвал [Иван]: — Маричка! […] Мягкое покрывалоеловых ветвей проглотило тот зов.

М. М. Коцюбинский

«Тіні забутив предків» [«Тени забытых предков»]

Стежка вела високими верхами і густими смерековими борами.

Тропка вела по высоким верхам и густымеловым борам.

И. Я. Франко

«Петрії й Довбущуки» [«Петрии и Долбущуки»]


соціаліст

соціалістка

Ближайшее родство

существительные

соціалістичний

Ближайшее родство

прилагательные


соцький

Происходит от ??


соціалізація

соціаліза́ція (nominative singular)
соціаліза́ції (nominative plural)
соціаліза́ції (genitive singular)
соціаліза́цій (genitive plural)
соціаліза́ції (dative singular)
соціаліза́ціям (dative plural)
соціаліза́цію (accusative singular)
соціаліза́ції (accusative plural)
соціаліза́цією (instrumental singular)
соціаліза́ціями (instrumental plural)
соціаліза́ції (locative singular)
соціаліза́ціях (locative plural)
соціаліза́ціє* (vocative singular)
соціаліза́ції* (vocative plural)

Происходит от ??

соціалізувати

Ближайшее родство

социализация


соцстан

Происходит от ??


соціал-реформізм

Происходит от ??


сосонка

Происходит от ??


соціалізувати

Происходит от ??


соціал-патріотизм

Происходит от ??


сортувальник

Происходит от ??


соціально-філософський

Происходит от ??

ru-соціально-філософський-uk-adj-47DEQpj8


сп'яніння

Происходит от ??


соціолінгвістичний

Происходит от ??


соціально-культурний

Происходит от ??


спадистість

Происходит от ??


спадати

Происходит от ??


соціально-побутовий

Происходит от ??

соціум

Ближайшее родство

существительные

побут

Ближайшее родство

существительные

соціальний

Ближайшее родство

прилагательные

побутовий

Ближайшее родство

прилагательные


сосочок

Происходит от ??


сочевичний

Происходит от ??


сочевицеподібний

чечевицеобразный; линзообразный


соціологізування

Происходит от ??


соціалістичний

полит. социалистический

социалистический


сошниковий

Происходит от ??


соціум

Происходит от ??


софістка

Происходит от ??


соціально-етичний

Происходит от ??


соціолог

Происходит от ??

соціологія

Ближайшее родство

существительные

соціологічний

Ближайшее родство

прилагательные


соціалізм

Происходит от ??


союзниця

Происходит от ??


смолити

Происходит от от существительного смола, далее от праслав. *smola, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., сербск.-церк.-слав. смола (греч. ἄσφαλτος), русск., укр. смола́, белор. смоль, болг. смола́, сербохорв. смо̀ла «смола», словенск. smóla, чешск. smola, smůla, словацк. smola, польск. smоłа, в.-луж. smоłа, н.-луж. smóła, полабск. smǘlа «смола, ад, печь». Др. ступень чередования гласных: сма́лить. Родственно латышск. smel̨i мн. «смолистые поленья», лит. smė̃lа «тлеет», smelà «смола», smil̃kti, smilkstù «слегка дымить», smilkýti, smilkaũ «курить благовониями», нж.-нем. smelen «гореть долго и дымно», ср.-англ. smolder «дым». Отсюда произведен др.-русск. гидроним Смольня, откуда название города Смоленск, др.-русск. Смольньскъ, др.-сканд. Smalenskja (предположит. назван так потому, что там смолили суда). Лит. smalà «смола, вар», вост.-латышск. smala — то же заимств. из слав. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

смола

Ближайшее родство

существительные

смолення

Ближайшее родство

существительные

смолильник

Ближайшее родство

существительные

смолильниця

Ближайшее родство

существительные

смолистість

Ближайшее родство

существительные

смолій

Ближайшее родство

существительные

смоління

Ближайшее родство

существительные

смолка

Ближайшее родство

существительные

смолений

Ближайшее родство

прилагательные

смолильний

Ближайшее родство

прилагательные

смолистий

Ближайшее родство

прилагательные

смолкий

Ближайшее родство

прилагательные

смоловий

Ближайшее родство

прилагательные

смолитися

Ближайшее родство


соромота

Происходит от ??


спадання

Происходит от ??


сотників

Происходит от ??


спадкоємець

Происходит от ??


соромити

Происходит от ??


сп'янювати

Происходит от ??


соціальний

Происходит от ??

соціум

Ближайшее родство

существительные

соціально-побутовий

Ближайшее родство

прилагательные

Іван увесь день просидів у соціальних мережах

Иван весь день просидел в социальных сетях


спадний

Происходит от ??


соціально-педагогічний

соціально-педагогічний (singular masculine nominative)
соціально-педагогічне (singular neuter nominative)
соціально-педагогічна (singular feminine nominative)
соціально-педагогічні (plural nominative)
соціально-педагогічного (singular masculine)
соціально-педагогічного (singular neuter)
соціально-педагогічної (singular feminine)
соціально-педагогічних (plural)
соціально-педагогічному (singular masculine)
соціально-педагогічному (singular neuter)
соціально-педагогічній (singular feminine)
соціально-педагогічним (plural)
соціально-педагогічного (singular masculine animate)
соціально-педагогічне (singular neuter animate)
соціально-педагогічну (singular feminine animate)
соціально-педагогічних (plural animate)
соціально-педагогічний (singular masculine inanimate)
соціально-педагогічні (plural inanimate)
соціально-педагогічним (singular masculine instrumental)
соціально-педагогічним (singular neuter instrumental)
соціально-педагогічною (singular feminine instrumental)
соціально-педагогічними (plural instrumental)
соціально-педагогічному (singular masculine masculine)
соціально-педагогічнім (singular masculine masculine)
соціально-педагогічному (singular neuter masculine)
соціально-педагогічнім (singular neuter masculine)
соціально-педагогічній (singular feminine masculine)
соціально-педагогічних (plural masculine)

социально-педагогический

ru-соціально-педагогічний-uk-adj-8lk69New


соціологічний

соціологічний (singular masculine nominative)
соціологічне (singular neuter nominative)
соціологічна (singular feminine nominative)
соціологічні (plural nominative)
соціологічного (singular masculine)
соціологічного (singular neuter)
соціологічної (singular feminine)
соціологічних (plural)
соціологічному (singular masculine)
соціологічному (singular neuter)
соціологічній (singular feminine)
соціологічним (plural)
соціологічного (singular masculine animate)
соціологічне (singular neuter animate)
соціологічну (singular feminine animate)
соціологічних (plural animate)
соціологічний (singular masculine inanimate)
соціологічні (plural inanimate)
соціологічним (singular masculine instrumental)
соціологічним (singular neuter instrumental)
соціологічною (singular feminine instrumental)
соціологічними (plural instrumental)
соціологічному (singular masculine masculine)
соціологічнім (singular masculine masculine)
соціологічному (singular neuter masculine)
соціологічнім (singular neuter masculine)
соціологічній (singular feminine masculine)
соціологічних (plural masculine)

Происходит от ??

социологический


спадина

Происходит от ??


сортовипробування

Происходит от ??


спадковість

Происходит от ??


спадкоємність

Происходит от ??


сотниківна

Происходит от ??


сортування

Происходит от ??


соціально-виховний

Происходит от ??


сп'яняти

Происходит от ??


спадкоємство

Происходит от ??


спадкоємний

Происходит от ??


сорокавосьмигодинний

сорока̀восьмѝгоди́нний (singular masculine nominative)
сорока̀восьмѝгоди́нне (singular neuter nominative)
сорока̀восьмѝгоди́нна (singular feminine nominative)
сорока̀восьмѝгоди́нні (plural nominative)
сорока̀восьмѝгоди́нного (singular masculine)
сорока̀восьмѝгоди́нного (singular neuter)
сорока̀восьмѝгоди́нної (singular feminine)
сорока̀восьмѝгоди́нних (plural)
сорока̀восьмѝгоди́нному (singular masculine)
сорока̀восьмѝгоди́нному (singular neuter)
сорока̀восьмѝгоди́нній (singular feminine)
сорока̀восьмѝгоди́нним (plural)
сорока̀восьмѝгоди́нного (singular masculine animate)
сорока̀восьмѝгоди́нне (singular neuter animate)
сорока̀восьмѝгоди́нну (singular feminine animate)
сорока̀восьмѝгоди́нних (plural animate)
сорока̀восьмѝгоди́нний (singular masculine inanimate)
сорока̀восьмѝгоди́нні (plural inanimate)
сорока̀восьмѝгоди́нним (singular masculine instrumental)
сорока̀восьмѝгоди́нним (singular neuter instrumental)
сорока̀восьмѝгоди́нною (singular feminine instrumental)
сорока̀восьмѝгоди́нними (plural instrumental)
сорока̀восьмѝгоди́нному (singular masculine masculine)
сорока̀восьмѝгоди́ннім (singular masculine masculine)
сорока̀восьмѝгоди́нному (singular neuter masculine)
сорока̀восьмѝгоди́ннім (singular neuter masculine)
сорока̀восьмѝгоди́нній (singular feminine masculine)
сорока̀восьмѝгоди́нних (plural masculine)

Происходит от ??

сорокавосьмичасовой

ru-сорокавосьмигодинний-uk-adj-ui8lC87B


сотворити

Происходит от ??


снити

Происходит от ??


соціологізаторський

Происходит от ??

ru-соціологізаторський-uk-adj-47DEQpj8


сосковий

Происходит от ??


спадкоємниця

Происходит от ??


спалахувати

Происходит от ??


спайний

Происходит от ??


спадлючити

Происходит от ??


спалимий

Происходит от ??


совати

со́ваю (first-person singular present)
со́вав (first-person singular past)
со́ватиму (first-person singular future)
со́ваєш (second-person singular present)
со́вав (second-person singular past)
со́вала (second-person singular past)
со́ватимеш (second-person singular future)
со́вай (second-person singular imperative)
со́ває (third-person singular present)
со́вав (third-person singular past)
со́вала (third-person singular past)
со́вало (third-person singular past)
со́ватиме (third-person singular future)
со́ваєм(о) (first-person plural present)
со́вали (first-person plural past)
со́ватимем(о) (first-person plural future)
со́ваймо (first-person plural imperative)
со́ваєте (second-person plural present)
со́вали (second-person plural past)
со́ватимете (second-person plural future)
со́вайте (second-person plural imperative)
со́вають (third-person plural present)
со́вали (third-person plural past)
со́ватимуть (third-person plural future)
со́ваючи (adverbial present)
со́вавши (adverbial past)

Происходит от праслав. *sovāti, *sūnǭtī, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. совати, сунути «метать (копье)», ст.-слав. совати (ῥιπίζειν πυρί; Супр.), русск. совать, су́нуть, укр. со́вати, со́ваю, болг. со́вам «засовываю», сербохорв. су́нути, су̑не̑м «плеснуть; насыпать; толкнуть кого-либо; напасть на кого-либо», словенск. sováti, sújem, súniti, sȗnem «толкать», чешск. souvat, sunout «двигать, совать», словацк. роsunúť, польск. suwać, sunąć, в.-луж. suwać, sunuć, н.-луж. suwaś, sunuś. Восходит к праиндоевр. *sewǝ- «толкать». Родственно лит. šáuti, šáuju, šóviau «совать, сажать (хлеб в печь)»; «стрелять», латышск. šaũt, šaũju, šaũnu, šãvu «стрелять; быстро совать, толкать», далее сравнивают с готск. skewjan «идти», а также с др.-в.-нем. sсiоʒаn, др.-исл. skjótа «стрелять, двигать, толкать», алб. heth «бросаю, вею зерно», аор. hodha. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

Сеє кажучи, бачить, що салдат i не дивиться на неї, та й стала йому совати бублики в руку, та й приговорює: «Кете, озміть, ваше благородіє! Пожалуйте, дома здасться».

Говорит она это и видит, что солдат не смотрит на нее, и стала ему в руки совать бублики и приговаривает: «Нате-ка возьмите, ваше благородие! Пожалуйста, берите, дома пригодятся!»

Григорий Квитка-Основьяненко

Солдатский портрет

с укр. В. Скоморовского

Товста, як бочка, сама, товсті, як макогони, руки, товсті та короткі, мов стовпці, ноги, котрими вона якось чудно совала; чорна, нечепурна, обідрана, засмальцьована, вона була одмітна на все місто.

Сама она была толста, как бочка, и руки у нее были толстые, как бревна, и ноги, которыми она как-то нелепо передвигала, толстые и короткие, как тумбы, грязная, уродливая, оборванная, засаленная — она всем бросалась в глаза.

Панас Мирный

Пьяница

с укр. И. Дорба


соромітник

соромі́тник (nominative singular)
соромі́тники (nominative plural)
соромі́тника (genitive singular)
соромі́тників (genitive plural)
соромі́тникові, соромі́тнику (dative singular)
соромі́тникам (dative plural)
соромі́тника (accusative singular)
соромі́тників (accusative plural)
соромі́тником (instrumental singular)
соромі́тниками (instrumental plural)
соромі́тникові, соромі́тнику (locative singular)
соромі́тниках (locative plural)
соромі́тнику (vocative singular)
соромі́тники (vocative plural)

Происходит от ??

сором

Ближайшее родство

существительные

соромітництво

Ближайшее родство

существительные

соромітниця

Ближайшее родство

существительные

соромлення

Ближайшее родство

существительные

соромливість

Ближайшее родство

существительные

соромітний

Ближайшее родство

прилагательные

соромітницький

Ближайшее родство

прилагательные

сороміцький

Ближайшее родство

прилагательные

соромливий

Ближайшее родство

прилагательные

соромити

Ближайшее родство

соромитися

Ближайшее родство

соромлятися

Ближайшее родство

соромливо

Ближайшее родство

срамник, похабник, бесстыдник


спакувати

Происходит от ??


соціологізація

Происходит от ??


сотенька

Происходит от ??


соціально-економічний

соціально-економічний (singular masculine nominative)
соціально-економічне (singular neuter nominative)
соціально-економічна (singular feminine nominative)
соціально-економічні (plural nominative)
соціально-економічного (singular masculine)
соціально-економічного (singular neuter)
соціально-економічної (singular feminine)
соціально-економічних (plural)
соціально-економічному (singular masculine)
соціально-економічному (singular neuter)
соціально-економічній (singular feminine)
соціально-економічним (plural)
соціально-економічного (singular masculine animate)
соціально-економічне (singular neuter animate)
соціально-економічну (singular feminine animate)
соціально-економічних (plural animate)
соціально-економічний (singular masculine inanimate)
соціально-економічні (plural inanimate)
соціально-економічним (singular masculine instrumental)
соціально-економічним (singular neuter instrumental)
соціально-економічною (singular feminine instrumental)
соціально-економічними (plural instrumental)
соціально-економічному (singular masculine masculine)
соціально-економічнім (singular masculine masculine)
соціально-економічному (singular neuter masculine)
соціально-економічнім (singular neuter masculine)
соціально-економічній (singular feminine masculine)
соціально-економічних (plural masculine)

социально-экономический

ru-соціально-економічний-uk-adj-50bUrzO8


сотенний

Происходит от ??


сосновий

Происходит от ??


спаленище

Происходит от ??


спайність

Происходит от ??


соснина

Происходит от ??


смутувати

Происходит от ??


соціал-патріот

Происходит от ??


спалення

Происходит от ??


соціал-демократ

Происходит от ??

соціал-демократичний

Ближайшее родство

прилагательные

полит. социал-демократ

социал-демократ


спадковий

Происходит от ??


соціал-демократизм

Происходит от ??


спаленька

Происходит от ??


спадистий

Происходит от ??


снігоочищувальний

Происходит от ??


смертонька

Происходит от ??


софіст

Происходит от ??


сосочковий

Происходит от ??


спаленіти

Происходит от ??


сотникування

Происходит от ??


сохатий

Происходит от ??


спалахкотіти

Происходит от ??


сотниченко

Происходит от ??


соціал-шовініст

Происходит от ??


спалах

Происходит от ??


соціально-демографічний

соціально-демографічний (singular masculine nominative)
соціально-демографічне (singular neuter nominative)
соціально-демографічна (singular feminine nominative)
соціально-демографічні (plural nominative)
соціально-демографічного (singular masculine)
соціально-демографічного (singular neuter)
соціально-демографічної (singular feminine)
соціально-демографічних (plural)
соціально-демографічному (singular masculine)
соціально-демографічному (singular neuter)
соціально-демографічній (singular feminine)
соціально-демографічним (plural)
соціально-демографічного (singular masculine animate)
соціально-демографічне (singular neuter animate)
соціально-демографічну (singular feminine animate)
соціально-демографічних (plural animate)
соціально-демографічний (singular masculine inanimate)
соціально-демографічні (plural inanimate)
соціально-демографічним (singular masculine instrumental)
соціально-демографічним (singular neuter instrumental)
соціально-демографічною (singular feminine instrumental)
соціально-демографічними (plural instrumental)
соціально-демографічному (singular masculine masculine)
соціально-демографічнім (singular masculine masculine)
соціально-демографічному (singular neuter masculine)
соціально-демографічнім (singular neuter masculine)
соціально-демографічній (singular feminine masculine)
соціально-демографічних (plural masculine)

социально-демографический

ru-соціально-демографічний-uk-adj-NGqb690N


спахувати

Происходит от ??


снігозатримання

Происходит от ??


соціалістка

Происходит от ??


спантеличити

Происходит от ??


сп'янити

Происходит от ??


спаковувати

Происходит от ??


соціально-політичний

Происходит от ??


скотний

ско́тний (singular masculine nominative)
ско́тне (singular neuter nominative)
ско́тна (singular feminine nominative)
ско́тні (plural nominative)
ско́тного (singular masculine)
ско́тного (singular neuter)
ско́тної (singular feminine)
ско́тних (plural)
ско́тному (singular masculine)
ско́тному (singular neuter)
ско́тній (singular feminine)
ско́тним (plural)
ско́тного (singular masculine animate)
ско́тне (singular neuter animate)
ско́тну (singular feminine animate)
ско́тних (plural animate)
ско́тний (singular masculine inanimate)
ско́тні (plural inanimate)
ско́тним (singular masculine instrumental)
ско́тним (singular neuter instrumental)
ско́тною (singular feminine instrumental)
ско́тними (plural instrumental)
ско́тному (singular masculine masculine)
ско́тнім (singular masculine masculine)
ско́тному (singular neuter masculine)
ско́тнім (singular neuter masculine)
ско́тній (singular feminine masculine)
ско́тних (plural masculine)

Происходит от сущ. скот, далее из праслав. *skotъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. скотъ «скот, имущество (Пандекты Никона), деньги, подать» (часто в Пов. врем. лет, РП и др.), др.-русск. скотьница «казна», ст.-слав. скотъ (др.-греч. κτῆνος, ζῷον), русск. скот, скотина, укр. скот (род. п. скота́), белор. скаціна, болг. скот «скот», сербохорв. ско̏т, словенск. skòt (род. п. skótа) «детёныш животного, приплод», др.-чешск. skuot, skót, чешск. skot «крупный рогатый скот», польск. skot, в.-луж., н.-луж. skót, полабск. sküöt. Заимствование из герм. (ср. готск. skatts δηνάριον, μνᾶ, др.-исл. skattr «налог», др.-сакс. skat «монета, состояние», др.-в.-нем. sсаʒ «denarius», нов.-в.-нем. Schatz «сокровище») вероятнее, чем родство с герм. словами. Принимая во внимание др.-фриз. sket «деньги, скот», Шварц предполагает лангобардско-варнский источник заимствования. Исконное родство готск. skatts и слав. skotъ не исключено. Марстрандер видит источник герм. слов в кельтск. этнониме Σκόττοι, напротив, Э. Леви — в осет. skΏætt «хлев». И то и др. недостоверно. Явно неверно предположение о чередовании гласных скот : щети́на (откуда скот якобы имел первонач. знач. «свиньи»), вопреки Ильинскому. Не может быть также речи о заимствовании из слав. в герм., вопреки Шрадеру, Брюкнеру, Ягичу, потому что в этом случае герм. tt остается совершенно неясным. Др.-русск. знач. «налог, подать» некоторые учёные пытаются объяснить как частное заимствование из др.-исл. Skattr. Якобсон тем не менее считает возможным родство слав. skotъ и щети́на и происхождение герм. skatt- из слав., причём герм. tt, по его мнению, передавало слав. t глухой смычный без придыхания. Использованы данные словаря М. Фасмера с комментариями О. Н. Трубачёва. См. Список литературы.

скот

Ближайшее родство

существительные

с.-х. скотный


спаленність

Происходит от ??


спаржевий

Происходит от ??


соціально-психологічний

соціально-психологічний (singular masculine nominative)
соціально-психологічне (singular neuter nominative)
соціально-психологічна (singular feminine nominative)
соціально-психологічні (plural nominative)
соціально-психологічного (singular masculine)
соціально-психологічного (singular neuter)
соціально-психологічної (singular feminine)
соціально-психологічних (plural)
соціально-психологічному (singular masculine)
соціально-психологічному (singular neuter)
соціально-психологічній (singular feminine)
соціально-психологічним (plural)
соціально-психологічного (singular masculine animate)
соціально-психологічне (singular neuter animate)
соціально-психологічну (singular feminine animate)
соціально-психологічних (plural animate)
соціально-психологічний (singular masculine inanimate)
соціально-психологічні (plural inanimate)
соціально-психологічним (singular masculine instrumental)
соціально-психологічним (singular neuter instrumental)
соціально-психологічною (singular feminine instrumental)
соціально-психологічними (plural instrumental)
соціально-психологічному (singular masculine masculine)
соціально-психологічнім (singular masculine masculine)
соціально-психологічному (singular neuter masculine)
соціально-психологічнім (singular neuter masculine)
соціально-психологічній (singular feminine masculine)
соціально-психологічних (plural masculine)

социально-психологический

ru-соціально-психологічний-uk-adj-ABChIKKf


спермогоній

Происходит от ??


спаленний

Происходит от ??


спазмолітичний

Происходит от ??


спадкування

Происходит от ??


спадкоємиця

Происходит от ??

наследница; преемница


спакостити

Происходит от ??


спазмофілія

Происходит от ??


спазматичний

мед. спазматический, спастический

спазматический, спастический


спаювання

Происходит от ??


специфіка

Происходит от ??


спаковування

Происходит от ??


спартакіада

Происходит от ??


сніжок

Происходит от ??


спалахнути

Происходит от ??


спермін

Происходит от ??


спантеличування

Происходит от ??


соціолінгвістика

соціолінгві́стика (nominative singular)
соціолінгві́стики (nominative plural)
соціолінгві́стики (genitive singular)
соціолінгві́стик (genitive plural)
соціолінгві́стиці (dative singular)
соціолінгві́стикам (dative plural)
соціолінгві́стику (accusative singular)
соціолінгві́стики (accusative plural)
соціолінгві́стикою (instrumental singular)
соціолінгві́стиками (instrumental plural)
соціолінгві́стиці (locative singular)
соціолінгві́стиках (locative plural)
соціолінгві́стико* (vocative singular)
соціолінгві́стики* (vocative plural)

Происходит от ??

соціолінгвіст

Ближайшее родство

существительные

соціолінгвістичний

Ближайшее родство

прилагательные

лингв. социолингвистика

социолингвистика

У цьому контексті фахівці з соціолінгвістики повинні здійснювати лінгвістичний моніторинг мови ЗМІ з метою фіксування власне внутрішньомовних процесів як фактів загального розвитку мови, формування нового функціонування ідеологічного стилю.

Наталія Рудніченко

Особливості мови ідеології в засобах масової інформації


спахнути

Происходит от ??


спецкорівський

Происходит от ??


сонцестояння

сонцестоя́ння (nominative singular)
сонцестоя́ння (nominative plural)
сонцестоя́ння (genitive singular)
сонцестоя́нь (genitive plural)
сонцестоя́нню (dative singular)
сонцестоя́нням (dative plural)
сонцестоя́ння (accusative singular)
сонцестоя́ння (accusative plural)
сонцестоя́нням (instrumental singular)
сонцестоя́ннями (instrumental plural)
сонцестоя́нні, сонцестоя́нню (locative singular)
сонцестоя́ннях (locative plural)
сонцестоя́ння* (vocative singular)
сонцестоя́ння* (vocative plural)

Происходит от укр. сонце + укр. стояння; калька нем. Sonnenstand.

астрон. солнцестояние

солнцестояние


спалювати

Происходит от ??


спеціалізація

Происходит от ??


спантеличувати

Происходит от ??


спарювати

Происходит от ??


спасання

Происходит от ??


спасати

Происходит от ??


спермій

Происходит от ??


спалити

Происходит от ??

Я було написала до Вас листа та й спалила його, щось він мені дуже недоладним здався

Я было написала Вам письмо да и сожгла его, что-то оно мне очень нелепым показалось

Леся Українка

На світло сердега в вікно полетів, До свічки наткнувся, та й крильця спалив...

На свет бедняга в окно влетел, На свечу наткнулся, да и крылья обжёг

Яків Щоголів

Поезії


спарити

Происходит от ??


спам'ятати

Происходит от ??


спанько

Происходит от ??


спання

Происходит от ??


спаювати

Происходит от ??


спеціальний

Происходит от ??


спародіювати

Происходит от ??


спаніти

Происходит от ??


спаяність

Происходит от ??


скульптурка

Происходит от ??


спардечний

Происходит от ??


спинно-черевний

Происходит от ??


спаралізувати

Происходит от ??


спанієль

Происходит от ??


спасування

Происходит от ??


спарувати

Происходит от ??


спартанський

Происходит от ??


спалювання

Происходит от ??

спалювати

Ближайшее родство

сжигание, сожжение


спаровування

Происходит от ??


спермацетовий

Происходит от ??


спаплюження

Происходит от ??


спермації

Происходит от ??


спартакіадний

Происходит от ??


спаровувати

Происходит от ??


спасенний

Происходит от ??


спаринг

Происходит от ??

спорт. спарринг


спецвідділ

Происходит от ??


спевнити

Происходит от ??


сперматозоїд

Происходит от ??


спиртний

Происходит от ??


спарювання

Происходит от ??


спекатися

Происходит от ??


спиртобензольний

Происходит от ??


сперти

Происходит от ??


спеціалістка

Происходит от ??

специалистка


спадкодавець

спадкода́вец (nominative singular)
спадкода́вці (nominative plural)
спадкода́вця (genitive singular)
спадкода́вців (genitive plural)
спадкода́вцеві (dative singular)
спадкода́вцю (dative singular)
спадкода́вцям (dative plural)
спадкода́вця (accusative singular)
спадкода́вців (accusative plural)
спадкода́вцем (instrumental singular)
спадкода́вцями (instrumental plural)
спадкода́вцеві (locative singular)
спадкода́вцю (locative singular)
спадкода́вці (locative singular)
спадкода́вцях (locative plural)
спадкода́вцю (vocative singular)
спадкода́вці (vocative plural)

Происходит от ??

юр. наследодатель

наследодатель


спинонька

Происходит от ??


спасівський

Происходит от ??


спастичний

Происходит от ??


спинення

Происходит от ??


спиляння

Происходит от ??


спаяти

Происходит от ??


сперечатися

Происходит от ??

суперечка

Ближайшее родство

существительные

суперечливий

Ближайшее родство

прилагательные

всупереч

Ближайшее родство

спорить, препираться


спартанець

Происходит от ??


спиртобензол

Происходит от ??


спахати

Происходит от ??


спецвипуск

Происходит от ??


спектрографія

Происходит от ??


спектральний

спектральный


специфікатор

Происходит от ??


спартачити

Происходит от ??


спилювати

Происходит от ??


спарування

Происходит от ??


спасувати

Происходит от ??


спасівка

Происходит от ??


спеціалізувати

Происходит от ??


списик

Происходит от ??


спека

Происходит от ??

спекота

Ближайшее родство

существительные

жара; зной; жар


спектрально-подвійний

Происходит от ??

ru-спектрально-подвійний-uk-adj-47DEQpj8


спецівка

Происходит от ??


спиляти

Происходит от ??


спецодяг

Происходит от ??


спареність

От прил. спарений и гл. спарити, далее от сущ. пара, из лат. рār «равный; пара», далее из неустановленной формы.

спарений

Ближайшее родство

прилагательные

спарити

Ближайшее родство


спеціаліст

Происходит от ??


спиртівка

Происходит от ??


спечний

Происходит от ??


спектрограма

Происходит от ??


спирати

Происходит от ??


спинномозковий

Происходит от ??


спеція

Происходит от ??


спаплюжити

Происходит от ??

спаплюження

Ближайшее родство

существительные

спаплюжений

Ближайшее родство

прилагательные

паплюжити

Ближайшее родство

опорочить, опозорить; осквернить


спинний

Происходит от ??


спектрогеліоскоп

Происходит от ??


спинати

Происходит от ??


спиртоводний

Происходит от ??


спектрально-змінний

Происходит от ??


спекти

Происходит от ??


спаскудити

Происходит от ??


спиняти

Происходит от ??


спилювання

Происходит от ??


спиртогліцериновий

Происходит от ??


спекота

Происходит от ??

жара, жарища, зной


спектрогеліограф

Происходит от ??


спиртозавод

Происходит от ??


спиняння

Происходит от ??


спиртоочищувальний

Происходит от ??


спижевий

Происходит от ??


спековище

Происходит от ??


спиватися

Происходит от ??


спиртогорілчаний

Происходит от ??


співак

Происходит от ??


спиртування

Происходит от ??


спектросенситограма

Происходит от ??


спинання

Происходит от ??


списати

Происходит от ??


спектрозональний

Происходит от ??


спектрометричний

Происходит от ??


списоносець

Происходит от ??


спиртоочисний

Происходит от ??


спиртоводогліцериновий

Происходит от ??

ru-спиртоводогліцериновий-uk-adj-47DEQpj8


спихання

Происходит от ??


співачка

Происходит от ??


списник

Происходит от ??


спихати

Происходит от ??


спиртовиробництво

Происходит от ??


спиртувати

Происходит от ??


спектрометрія

Происходит от ??

спектрометрия


співака

Происходит от ??


спектроскопія

Происходит от ??


співавторський

Происходит от ??


спиртовмісний

спиртосодержащий


спирання

Происходит от ??


спирторектифікаційний

спирторектификационный

ru-спирторектифікаційний-uk-adj-BTpQxsUU


спиноріг

Происходит от ??

ихтиол. рыба из отряда иглобрюхообразных

рыба из отряда иглобрюхообразных


співаночка

Происходит от ??


спити

Происходит от ??


спитлювати

Происходит от ??


списочок

Происходит от ??


спектросенситометрія

Происходит от ??

ru-спектросенситометрія-uk-noun-47DEQpj8


спекулянтський

Происходит от ??


спихнути

Происходит от ??


списоподібний

Происходит от ??


солодкий

Происходит от ??


співання

Происходит от ??


спекулювання

Происходит от ??


спектрофотометричний

Происходит от ??

ru-спектрофотометричний-uk-adj-47DEQpj8


співацький

Происходит от ??


спекулювати

Происходит от ??


співвинність

Происходит от ??


співвидавець

Происходит от ??


співправитель

Происходит от ??


співавторство

Происходит от ??


спекульнути

Происходит от ??


сперечальник

Происходит от ??


спиця

Происходит от ??

вязальная спица

спица колеса


специфікація

спецификация


співвинуватець

Происходит от ??


спекуляція

Происходит от ??


списання

Происходит от ??


списувати

Происходит от ??


сперечання

Происходит от ??


спектрофотометрія

Происходит от ??


співбесідниця

Происходит от ??


специфікувати

Происходит от ??


специфічність

Происходит от ??


співбесідник

Происходит от ??


спів

Происходит от ??


списування

Происходит от ??


спелеофауна

Происходит от ??


сперечальниця

Происходит от ??


співвинуватиця

Происходит от ??


спелеологія

Происходит от ??


співвіднесення

Происходит от ??


співдоповідь

Происходит от ??


спати

Происходит от праслав. *sъpati, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. съпати, ст.-слав. съпати, съплѭ (др.-греч. ὑπνοῦν, καθεύδειν), укр. спа́ти, белор. спаць, болг. спя «сплю», сербохорв. спа̏ти, спи̑м, спа́вати, словенск. spáti, spím, чешск. spáti, spím, словацк. sраt᾽, spím, польск. sраć, śpię, в.-луж. sраć, н.-луж. sраś; связано с *sъ(р)nъ (см. сон), восходит к праиндоевр. *swepǝ- «спать». Родственно др.-инд. svápiti, svápati «спит», страд. suруаtē (=др.-русск. съпить), прич. suptás, авест. ẋvafsaiti «спит», англос. svefan «спать», др.-исл. sofa — то же, др.- инд. svāpáyati, кауз., лат. sōpiō, -īrе «усыплять», др.-исл. sǿfа «умерщвлять». Сюда же засну́ть, усну́ть, ст.-слав. оуснѫти из *u-sъpnǫti. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

спальня

Ближайшее родство

существительные

спальний

Ближайшее родство

прилагательные

Опівночі я лягаю спати.

В полночь я ложусь спать.


співвідношення

Происходит от ??


співвіднесеність

Происходит от ??


співгромадянка

Происходит от ??


спектрографічний

спектрографічний (singular masculine nominative)
спектрографічне (singular neuter nominative)
спектрографічна (singular feminine nominative)
спектрографічні (plural nominative)
спектрографічного (singular masculine)
спектрографічного (singular neuter)
спектрографічної (singular feminine)
спектрографічних (plural)
спектрографічному (singular masculine)
спектрографічному (singular neuter)
спектрографічній (singular feminine)
спектрографічним (plural)
спектрографічного (singular masculine animate)
спектрографічне (singular neuter animate)
спектрографічну (singular feminine animate)
спектрографічних (plural animate)
спектрографічний (singular masculine inanimate)
спектрографічні (plural inanimate)
спектрографічним (singular masculine instrumental)
спектрографічним (singular neuter instrumental)
спектрографічною (singular feminine instrumental)
спектрографічними (plural instrumental)
спектрографічному (singular masculine masculine)
спектрографічнім (singular masculine masculine)
спектрографічному (singular neuter masculine)
спектрографічнім (singular neuter masculine)
спектрографічній (singular feminine masculine)
спектрографічних (plural masculine)

спектрогафический


співполімер

Происходит от ??


співмешканець

Происходит от ??


співзвуччя

Происходит от ??


співвинний

Происходит от ??


спальний

спа́льний (singular masculine nominative)
спа́льне (singular neuter nominative)
спа́льна (singular feminine nominative)
спа́льні (plural nominative)
спа́льного (singular masculine)
спа́льного (singular neuter)
спа́льної (singular feminine)
спа́льних (plural)
спа́льному (singular masculine)
спа́льному (singular neuter)
спа́льній (singular feminine)
спа́льним (plural)
спа́льного (singular masculine animate)
спа́льне (singular neuter animate)
спа́льну (singular feminine animate)
спа́льних (plural animate)
спа́льний (singular masculine inanimate)
спа́льні (plural inanimate)
спа́льним (singular masculine instrumental)
спа́льним (singular neuter instrumental)
спа́льною (singular feminine instrumental)
спа́льними (plural instrumental)
спа́льному (singular masculine masculine)
спа́льнім (singular masculine masculine)
спа́льному (singular neuter masculine)
спа́льнім (singular neuter masculine)
спа́льній (singular feminine masculine)
спа́льних (plural masculine)

От гл. спати, далее из праслав. *sъpati, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. съпати, ст.-слав. съпати, съплѭ (др.-греч. ὑπνοῦν, καθεύδειν), укр. спа́ти, белор. спаць, болг. спя «сплю», сербохорв. спа̏ти, спи̑м, спа́вати, словенск. spáti, spím, чешск. spáti, spím, словацк. sраt᾽, spím, польск. sраć, śpię, в.-луж. sраć, н.-луж. sраś; связано с *sъ(р)nъ (см. сон), восходит к праиндоевр. *swepǝ- «спать». Родственно др.-инд. svápiti, svápati «спит», страд. suруаtē (=др.-русск. съпить), прич. suptás, авест. ẋvafsaiti «спит», англос. svefan «спать», др.-исл. sofa — то же, др.- инд. svāpáyati, кауз., лат. sōpiō, -īrе «усыплять», др.-исл. sǿfа «умерщвлять». Сюда же засну́ть, усну́ть, ст.-слав. оуснѫти из *u-sъpnǫti. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

спати

Ближайшее родство


співвідповідач

Происходит от ??


співвідносність

Происходит от ??


співвідносний

Происходит от ??


співдоповідачка

Происходит от ??


співвіднести

Происходит от ??


співвласниця

Происходит от ??


співволодіння

Происходит от ??


співжиття

Происходит от ??


співзвучний

Происходит от ??


співрежисер

Происходит от ??


співпричетний

Происходит от ??


співвітчизниця

Происходит от ??


співвідносити

Происходит от ??


співецький

Происходит от ??


співочий

Происходит от ??


співгромадянин

Происходит от ??


співволодіти

Происходит от ??


співдружність

Происходит от ??


співробітниця

Происходит от ??


слабинка

слабак

Ближайшее родство

существительные

слабина

Ближайшее родство

существительные

слабість

Ближайшее родство

существительные

слабий

Ближайшее родство

прилагательные

слабити

Ближайшее родство

разг. слабинка (аналогично русскому слову), слабина

слабинка (аналогично русскому слову)


співунка

Происходит от ??


смердіти

Происходит от праслав. *smьrdḗtī, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. смьрдѣти, ст.-слав. смръдѣти (ὄζειν; Супр.), русск. смердеть, укр. смердіти – то же, болг. смърдя, сербохорв. смр́дjети, смр́ди̑м, словенск. smrdẹ́ti, smrdím, vs. smrděti, словацк. smrdеt᾽, польск. śmierdzieć, śmierdzę, в.-луж. smjerdźić, н.-луж. sḿerźiś. Родственно лит. smirdė́ti, smìrdžiu, латышск. smir̂dêt, smirdu, smirdēju «вонять», диал. smìrst, smìrstu, smìrdu «делаться вонючим, завонять», лат. merda «кал, нечистоты», др.-греч. σμορδοῦν ̇ συνουσιάζειν, σμόρδωνες ̇ ὑποκοριστικῶς ἀπὸ τῶν μορίων ̇ ὡς πόσθωνες. Сюда же Торп относит др.-англ. smeortan «болеть», др.-в.-нем. smerza ж., smerzo м. «боль». Др. ступень вокализма: смо́род. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

вонять; смердеть


спектроскопічний

спектроскопічний (singular masculine nominative)
спектроскопічне (singular neuter nominative)
спектроскопічна (singular feminine nominative)
спектроскопічні (plural nominative)
спектроскопічного (singular masculine)
спектроскопічного (singular neuter)
спектроскопічної (singular feminine)
спектроскопічних (plural)
спектроскопічному (singular masculine)
спектроскопічному (singular neuter)
спектроскопічній (singular feminine)
спектроскопічним (plural)
спектроскопічного (singular masculine animate)
спектроскопічне (singular neuter animate)
спектроскопічну (singular feminine animate)
спектроскопічних (plural animate)
спектроскопічний (singular masculine inanimate)
спектроскопічні (plural inanimate)
спектроскопічним (singular masculine instrumental)
спектроскопічним (singular neuter instrumental)
спектроскопічною (singular feminine instrumental)
спектроскопічними (plural instrumental)
спектроскопічному (singular masculine masculine)
спектроскопічнім (singular masculine masculine)
спектроскопічному (singular neuter masculine)
спектроскопічнім (singular neuter masculine)
спектроскопічній (singular feminine masculine)
спектроскопічних (plural masculine)

спектроскопический


співпадати

Происходит от ??


співвідповідачка

Происходит от ??


співець

Происходит от ??

спів

Ближайшее родство

существительные

співецький

Ближайшее родство

прилагательные

певец; песнопевец


співнаймачка

Происходит от ??


співспадкоємниця

Происходит от ??


співпрацівник

Происходит от ??


співомовка

Происходит от ??


співіснування

Происходит от ??


соболевий

соболе́вий (singular masculine nominative)
соболе́ве (singular neuter nominative)
соболе́ва (singular feminine nominative)
соболе́ві (plural nominative)
соболе́вого (singular masculine)
соболе́вого (singular neuter)
соболе́вої (singular feminine)
соболе́вих (plural)
соболе́вому (singular masculine)
соболе́вому (singular neuter)
соболе́вій (singular feminine)
соболе́вим (plural)
соболе́вого (singular masculine animate)
соболе́ве (singular neuter animate)
соболе́ву (singular feminine animate)
соболе́вих (plural animate)
соболе́вий (singular masculine inanimate)
соболе́ві (plural inanimate)
соболе́вим (singular masculine instrumental)
соболе́вим (singular neuter instrumental)
соболе́вою (singular feminine instrumental)
соболе́вими (plural instrumental)
соболе́вому (singular masculine masculine)
соболе́вім (singular masculine masculine)
соболе́вому (singular neuter masculine)
соболе́вім (singular neuter masculine)
соболе́вій (singular feminine masculine)
соболе́вих (plural masculine)

Происходит от сущ. соболь, далее из общеслав. формы sobol, ср.: русск. соболь, укр. со́боль, белор. соболь, болг. соболе́ц «суслик», чешск. sobol, словацк. sоbоľ, польск. soból. Дальнейшая этимология неясна; сравнивают с др.-инд. c̨abálas, c̨abáras «пестрый, пятнистый».Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

соболь

Ближайшее родство

существительные

соболиний

Ближайшее родство

прилагательные

соболий; соболиный


співполімеризація

Происходит от ??


спиртомір

спиртомі́р (nominative singular)
спиртомі́ри (nominative plural)
спиртомі́ра (genitive singular)
спиртомі́рів (genitive plural)
спиртомі́рові (dative singular)
спиртомі́ру (dative singular)
спиртомі́рам (dative plural)
спиртомі́р (accusative singular)
спиртомі́ри (accusative plural)
спиртомі́ром (instrumental singular)
спиртомі́рами (instrumental plural)
спиртомі́рі (locative singular)
спиртомі́ру (locative singular)
спиртомі́рах (locative plural)
спиртомі́ру* (vocative singular)
спиртомі́ри* (vocative plural)

Происходит от ??

техн. спиртомер


співквартирант

Происходит от ??


співквартирантка

Происходит от ??


співтворець

Происходит от ??


спиртовий

От сущ. спирт, далее из лат. spīritus «дыхание, дух, душа», далее из spirare «дуть, дышать», из праиндоевр. *(s)peis- «дуть».

спирт

Ближайшее родство

существительные


співхазяїн

Происходит от ??


співуха

Происходит от ??


співжити

Происходит от ??


співучий

Происходит от ??


співтрапезниця

Происходит от ??


співумисниця

Происходит от ??


співпереживання

Происходит от ??

сопереживание


співдружба

Происходит от ??


співмножник

Происходит от ??


співун

Происходит от ??


співливий

Происходит от ??


спідка

Происходит от ??


співробітництво

Происходит от ??

сотрудничество


співавтор

співа́втор (nominative singular)
співа́втори (nominative plural)
співа́втора (genitive singular)
співа́вторів (genitive plural)
співа́второві (dative singular)
співа́втору (dative singular)
співа́вторам (dative plural)
співа́втора (accusative singular)
співа́вторів (accusative plural)
співа́втором (instrumental singular)
співа́вторами (instrumental plural)
співа́второві (locative singular)
співа́вторі (locative singular)
співа́вторах (locative plural)
співа́вторе (vocative singular)
співа́втори (vocative plural)

Происходит от ??

співавторство

Ближайшее родство

существительные

співавторський

Ближайшее родство

прилагательные


співмешканка

Происходит от ??


співців

Происходит от ??


співтрапезник

Происходит от ??


співнаймач

Происходит от ??


співправителька

Происходит от ??


співність

Происходит от ??


спитати

спита́ю (first-person singular future)
спита́в (first-person singular past)
спита́єш (second-person singular future)
спита́в (second-person singular past)
спита́ла (second-person singular past)
спита́й (second-person singular imperative)
спита́є (third-person singular future)
спита́в (third-person singular past)
спита́ла (third-person singular past)
спита́ло (third-person singular past)
спита́єм(о) (first-person plural future)
спита́ли (first-person plural past)
спита́ймо (first-person plural imperative)
спита́єте (second-person plural future)
спита́ли (second-person plural past)
спита́йте (second-person plural imperative)
спита́ють (third-person plural future)
спита́ли (third-person plural past)
спита́вши (adverbial past)
спита́тий
питати (perfective)

Происходит от ??

спросить; осведомиться

— Устругнув, — насупившись, мурмотів він. — Один устругнув, а з десятьох спитають...

— Натворил, — нахмурившись, бормотал он. — Один натворил, а с десятерых спросят

Олесь Гончар

Тронка


співспадкоємець

Происходит от ??


співучість

Происходит от ??


співпричетність

Происходит от ??


спідничка

Происходит от ??


співрозмовник

Происходит от ??

співрозмовець

Ближайшее родство

существительные

співрозмовниця

Ближайшее родство

существительные


спивати

спива́ю (first-person singular present)
спива́в (first-person singular past)
спива́тиму (first-person singular future)
спива́єш (second-person singular present)
спива́в (second-person singular past)
спива́ла (second-person singular past)
спива́тимеш (second-person singular future)
спива́й (second-person singular imperative)
спива́є (third-person singular present)
спива́в (third-person singular past)
спива́ла (third-person singular past)
спива́ло (third-person singular past)
спива́тиме (third-person singular future)
спива́єм(о) (first-person plural present)
спива́ли (first-person plural past)
спива́тимем(о) (first-person plural future)
спива́ймо (first-person plural imperative)
спива́єте (second-person plural present)
спива́ли (second-person plural past)
спива́тимете (second-person plural future)
спива́йте (second-person plural imperative)
спива́ють (third-person plural present)
спива́ли (third-person plural past)
спива́тимуть (third-person plural future)
спива́ючи (adverbial present)
спива́вши (adverbial past)

Происходит от ??

спивать, отпивать (верхнюю часть)

разг. пить, испивать; выпивать

пить, испивать; выпивать


спідвей

Происходит от ??


співспадкоємиця

Происходит от ??


спікливий

Происходит от ??


співрозмовець

Происходит от ??


співробітницький

Происходит от ??


співспадкоємство

Происходит от ??


спікливість

Происходит от ??


співудар

Происходит от ??


спідничина

Происходит от ??


співредактор

Происходит от ??


співушечка

Происходит от ??


співударяння

Происходит от ??


спідометр

Происходит от ??


спідлення

Происходит от ??


співвласник

співвла́сник

співвла́сники

співвла́сник (nominative singular)
співвла́сники (nominative plural)
співвла́сника (genitive singular)
співвла́сників (genitive plural)
співвла́сникові, співвла́снику (dative singular)
співвла́сникам (dative plural)
співвла́сника (accusative singular)
співвла́сників (accusative plural)
співвла́сником (instrumental singular)
співвла́сниками (instrumental plural)
співвла́сникові, співвла́снику (locative singular)
співвла́сниках (locative plural)
співвла́снику (vocative singular)
співвла́сники (vocative plural)

Происходит от ??


співробітничати

Происходит от ??


співчування

Происходит от ??


співучасницький

Происходит от ??


спізнання

Происходит от ??


співумисник

Происходит от ??


спеціальність

Происходит от прил. спеціальний, далее от лат. speciālis «особый, особенный», далее из sресiēs «род, вид, разновидность», далее из specere «смотреть, глядеть», из праиндоевр. *spek- «глядеть».

специальность

Потім признався [Адаменко], що його спеціальність — медицина, а в армії був за ветеринарного фельдшера

Потом признался [Адаменко], что егоспециальность — медицина, а в армии был ветеринарным фельдшером

Юрій Яновський


співчутливість

Происходит от ??


спізнення

Происходит от ??


співучасниця

Происходит от ??


співтворчість

Происходит от ??


спізнювання

Происходит от ??


спідничинка

Происходит от ??


спідліти

Происходит от ??


спіймати

Происходит от ??


спідниця

Происходит от ??


спікання

Происходит от ??


спідлитися

Происходит от ??


співчутливий

сострадательный, сочувственный


співзвучність

співзву́чність (nominative singular)
співзву́чності (nominative plural)
співзву́чності (genitive singular)
співзву́чностей (genitive plural)
співзву́чності (dative singular)
співзву́чностям (dative plural)
співзву́чність (accusative singular)
співзву́чності (accusative plural)
співзву́чністю (instrumental singular)
співзву́чностями (instrumental plural)
співзву́чності (locative singular)
співзву́чностях (locative plural)
співзву́чносте* (vocative singular)
співзву́чності* (vocative plural)

Происходит от прил. співзвучний??

співзвучний

Ближайшее родство

прилагательные

співзвучно

Ближайшее родство

созвучность; созвучие


співпраця

Происходит от ??

співпрацівник

Ближайшее родство

существительные

співпрацювати

Ближайшее родство


спідник

Происходит от ??


співіснувати

співісну́ю (first-person singular present)
співіснува́в (first-person singular past)
співіснува́тиму (first-person singular future)
співісну́єш (second-person singular present)
співіснува́в (second-person singular past)
співіснува́ла (second-person singular past)
співіснува́тимеш (second-person singular future)
співісну́й (second-person singular imperative)
співісну́є (third-person singular present)
співіснува́в (third-person singular past)
співіснува́ла (third-person singular past)
співіснува́ло (third-person singular past)
співіснува́тиме (third-person singular future)
співісну́єм(о) (first-person plural present)
співіснува́ли (first-person plural past)
співіснува́тимем(о) (first-person plural future)
співісну́ймо (first-person plural imperative)
співісну́єте (second-person plural present)
співіснува́ли (second-person plural past)
співіснува́тимете (second-person plural future)
співісну́йте (second-person plural imperative)
співісну́ють (third-person plural present)
співіснува́ли (third-person plural past)
співіснува́тимуть (third-person plural future)
співісну́ючи (adverbial present)
співіснува́вши (adverbial past)
співіснува́ний

Происходит от ??

сосуществовать


спід

Происходит от ??


спідній

Происходит от ??


спідничний

Происходит от ??


спілий

Происходит от ??


спіленький

Происходит от ??


соломистість

Происходит от ??


спізнавати

Происходит от ??


спіліти

Происходит от ??


спікірувати

Происходит от ??


спільниця

Происходит от ??


спілість

Происходит от ??


спізнитися

Происходит от ??


спільномірний

Происходит от ??


спікатися

Происходит от ??


спікер

Происходит от ??


спізніти

Происходит от ??


спізнавання

Происходит от ??


спільник

Происходит от ??.

союзник; соучастник; сообщник, соумышленник


спільництво

Происходит от ??


співробітник

Происходит от ??

співробітництво

Ближайшее родство

существительные

співробітниця

Ближайшее родство

существительные

співробітницький

Ближайшее родство

прилагательные

співробітничати

Ближайшее родство


спілкування

Происходит от ??


спінінговий

Происходит от ??


спільнослов'янський

Происходит от ??


спілчанин

Происходит от ??


спілчанський

Происходит от ??


спілковий

Происходит от ??


спізнятися

Происходит от ??


спільноруський

Происходит от ??


спільницький

Происходит от ??


сонцелікування

Происходит от ??


співчуття

співчуття́ (nominative singular)
співчуття́ (nominative plural)
співчуття́ (genitive singular)
співчутті́в (genitive plural)
співчуттю́ (dative singular)
співчуття́м (dative plural)
співчуття́ (accusative singular)
співчуття́ (accusative plural)
співчуття́м (instrumental singular)
співчуття́ми (instrumental plural)
співчутті́, співчуттю́ (locative singular)
співчуття́х (locative plural)
співчуття́* (vocative singular)
співчуття́* (vocative plural)

Происходит от ??

співчува́ти

Ближайшее родство

сострадание, соболезнование


спізнати

Происходит от ??


спіткання

Происходит от ??


спільномірність

Происходит от ??


співбесіда

співбе́сіда (nominative singular)
співбе́сіди (nominative plural)
співбе́сіди (genitive singular)
співбе́сід (genitive plural)
співбе́сіді (dative singular)
співбе́сідам (dative plural)
співбе́сіду (accusative singular)
співбе́сіди (accusative plural)
співбе́сідою (instrumental singular)
співбе́сідами (instrumental plural)
співбе́сіді (locative singular)
співбе́сідах (locative plural)
співбе́сідо* (vocative singular)
співбе́сіди* (vocative plural)

собеседование


спінет

Происходит от ??


спіралька

Происходит от ??


спільність

Происходит от ??


спізнюватися

Происходит от ??

спізнювання

Ближайшее родство

существительные

спізнитися

Ближайшее родство

опаздывать, запаздывать


співанка

Происходит от ??


спінінгіст

Происходит от ??


спіти

Происходит от ??


співпереживати

співпережива́ти

співпережи́ваю (first-person singular present)
співпережи́вав (first-person singular past)
співпережи́ватиму (first-person singular future)
співпережи́ваєш (second-person singular present)
співпережи́вав (second-person singular past)
співпережи́вала (second-person singular past)
співпережи́ватимеш (second-person singular future)
співпережи́вай (second-person singular imperative)
співпережи́ває (third-person singular present)
співпережи́вав (third-person singular past)
співпережи́вала (third-person singular past)
співпережи́вало (third-person singular past)
співпережи́ватиме (third-person singular future)
співпережи́ваєм(о) (first-person plural present)
співпережи́вали (first-person plural past)
співпережи́ватимем(о) (first-person plural future)
співпережи́ваймо (first-person plural imperative)
співпережи́ваєте (second-person plural present)
співпережи́вали (second-person plural past)
співпережи́ватимете (second-person plural future)
співпережи́вайте (second-person plural imperative)
співпережи́вають (third-person plural present)
співпережи́вали (third-person plural past)
співпережи́ватимуть (third-person plural future)
співпережи́ваючи (adverbial present)
співпережи́вавши (adverbial past)

Происходит от ??

сопереживать


спінити

Происходит от ??


спіритуалізм

Происходит от ??


спіралеподібний

Происходит от ??


спірність

Происходит от ??


сплавляння

Происходит от ??


спіритичний

Происходит от ??


спекулятивний

Из лат. speculativus «умозрительный», далее из speculatio «созерцание, умозрение», от гл. speculari «осматриваться, наблюдать, созерцать», далее из specere «смотреть, глядеть», из праиндоевр. *spek- «глядеть».

спекулятивный


спірохета

Происходит от ??


спірка

Происходит от ??


спішність

Происходит от ??


спіткнутися

Происходит от ??


спіритуалістка

Происходит от ??


спіч

Происходит от ??


співпрацювати

співпрацю́ю (first-person singular present)
співпрацюва́в (first-person singular past)
співпрацюва́тиму (first-person singular future)
співпрацю́єш (second-person singular present)
співпрацюва́в (second-person singular past)
співпрацюва́ла (second-person singular past)
співпрацюва́тимеш (second-person singular future)
співпрацю́й (second-person singular imperative)
співпрацю́є (third-person singular present)
співпрацюва́в (third-person singular past)
співпрацюва́ла (third-person singular past)
співпрацюва́ло (third-person singular past)
співпрацюва́тиме (third-person singular future)
співпрацю́єм(о) (first-person plural present)
співпрацюва́ли (first-person plural past)
співпрацюва́тимем(о) (first-person plural future)
співпрацю́ймо (first-person plural imperative)
співпрацю́єте (second-person plural present)
співпрацюва́ли (second-person plural past)
співпрацюва́тимете (second-person plural future)
співпрацю́йте (second-person plural imperative)
співпрацю́ють (third-person plural present)
співпрацюва́ли (third-person plural past)
співпрацюва́тимуть (third-person plural future)
співпрацю́ючи (adverbial present)
співпрацюва́вши (adverbial past)
співпрацюва́ний

Происходит от ??

сотрудничать


спілка

спілкування

Ближайшее родство

существительные

спілковий

Ближайшее родство

прилагательные

спілчанський

Ближайшее родство

прилагательные

союз, объединение; сообщество


спіритський

Происходит от ??


спинок

Происходит от ??


спірометричний

Происходит от ??


спіритка

Происходит от ??


спіх

Происходит от ??

поспешность, спешка, спех


спінор

Происходит от ??


спітніти

Происходит от ??


спірогира

Происходит от ??


співучасть

співу́часть (nominative singular)
співу́часті (nominative plural)
співу́часті (genitive singular)
співу́частей (genitive plural)
співу́часті (dative singular)
співу́частям (dative plural)
співу́часть (accusative singular)
співу́часті (accusative plural)
співу́частю (instrumental singular)
співу́частями (instrumental plural)
співу́часті (locative singular)
співу́частях (locative plural)
співу́часте* (vocative singular)
співу́часті* (vocative plural)

Происходит от ??

співучасник

Ближайшее родство

существительные

співучасниця

Ближайшее родство

существительные

співучасницький

Ближайшее родство

прилагательные

соучастие; сообщничество


спінінг

Происходит от англ. spinning «вращение»??


спіритуалістичний

Происходит от ??


спішний

Происходит от ??


сплакнути

Происходит от ??


спіралізація

Происходит от ??


спленін

Происходит от ??


спіритуаліст

Происходит от ??


спірила

Происходит от ??


сплеск

Происходит от ??


спішувати

Происходит от ??


сплавлювач

Происходит от ??


спішка

Происходит от ??


спіритизм

Происходит от ??


сплавити

Происходит от ??


спішування

Происходит от ??


сплачування

Происходит от ??


спісніти

Происходит от ??


сплодити

Происходит от ??


спінювання

Происходит от ??


спільний

спі́льний (singular masculine nominative)
спі́льне (singular neuter nominative)
спі́льна (singular feminine nominative)
спі́льні (plural nominative)
спі́льного (singular masculine)
спі́льного (singular neuter)
спі́льної (singular feminine)
спі́льних (plural)
спі́льному (singular masculine)
спі́льному (singular neuter)
спі́льній (singular feminine)
спі́льним (plural)
спі́льного (singular masculine animate)
спі́льне (singular neuter animate)
спі́льну (singular feminine animate)
спі́льних (plural animate)
спі́льний (singular masculine inanimate)
спі́льні (plural inanimate)
спі́льним (singular masculine instrumental)
спі́льним (singular neuter instrumental)
спі́льною (singular feminine instrumental)
спі́льними (plural instrumental)
спі́льному (singular masculine masculine)
спі́льнім (singular masculine masculine)
спі́льному (singular neuter masculine)
спі́льнім (singular neuter masculine)
спі́льній (singular feminine masculine)
спі́льних (plural masculine)

Происходит от ??

общий, совместный


сплакувати

Происходит от ??


спірометр

Происходит от ??


спірея

Происходит от ??


спірит

Происходит от ??


спливати

Происходит от ??


спінтарископ

Происходит от ??


сплакатися

Происходит от ??


сплощувати

Происходит от ??


спірометрія

Происходит от ??


спірографія

Происходит от ??


сплавлення

Происходит от ??


спінювати

Происходит от ??


сплавленість

Происходит от ??


спішненький

Происходит от ??


спірограма

Происходит от ??


спливти

Происходит от ??


сплескування

Происходит от ??


сплатний

Происходит от ??


спір

Происходит от ??


сплюснути

Происходит от ??


спланувати

Происходит от ??

спланировать


сплющеність

Происходит от ??


сплакати

Происходит от ??


сплавний

Происходит от ??


сповідальний

Происходит от ??


сплетіння

Происходит от ??

сплетение, переплетение


сплавляти

Происходит от ??


сплющення

Происходит от ??


співати

Uk-співати.ogg

співа́ю (first-person singular present)
співа́в (first-person singular past)
співа́тиму (first-person singular future)
співа́єш (second-person singular present)
співа́в (second-person singular past)
співа́ла (second-person singular past)
співа́тимеш (second-person singular future)
співа́й (second-person singular imperative)
співа́є (third-person singular present)
співа́в (third-person singular past)
співа́ла (third-person singular past)
співа́ло (third-person singular past)
співа́тиме (third-person singular future)
співа́єм(о) (first-person plural present)
співа́ли (first-person plural past)
співа́тимем(о) (first-person plural future)
співа́ймо (first-person plural imperative)
співа́єте (second-person plural present)
співа́ли (second-person plural past)
співа́тимете (second-person plural future)
співа́йте (second-person plural imperative)
співа́ють (third-person plural present)
співа́ли (third-person plural past)
співа́тимуть (third-person plural future)
співа́ючи (adverbial present)
співа́вши (adverbial past)
заспівати (perfective)

Происходит от ??

спів

Ближайшее родство

существительные

співак

Ближайшее родство

существительные

співачка

Ближайшее родство

существительные

співучий

Ближайшее родство

прилагательные

співочий

Ближайшее родство

прилагательные

співацький

Ближайшее родство

прилагательные

співуче

Ближайшее родство

петь; (неоднократноё) певать; (время от времени) попевать

Молодиці жартували, сміялись, співали пісень, аж луна розляглась по полю.

Девушки шутили, смеялись,пели песни, да так, что эхо разносилось по полю.

М. М. Коцюбинский

На віру

(перен.: говорить) петь, твердить

(: говорить) петь, твердить


сплакування

Происходит от ??


специфічний

специфі́чний (singular masculine nominative)
специфі́чне (singular neuter nominative)
специфі́чна (singular feminine nominative)
специфі́чні (plural nominative)
специфі́чного (singular masculine)
специфі́чного (singular neuter)
специфі́чної (singular feminine)
специфі́чних (plural)
специфі́чному (singular masculine)
специфі́чному (singular neuter)
специфі́чній (singular feminine)
специфі́чним (plural)
специфі́чного (singular masculine animate)
специфі́чне (singular neuter animate)
специфі́чну (singular feminine animate)
специфі́чних (plural animate)
специфі́чний (singular masculine inanimate)
специфі́чні (plural inanimate)
специфі́чним (singular masculine instrumental)
специфі́чним (singular neuter instrumental)
специфі́чною (singular feminine instrumental)
специфі́чними (plural instrumental)
специфі́чному (singular masculine masculine)
специфі́чнім (singular masculine masculine)
специфі́чному (singular neuter masculine)
специфі́чнім (singular neuter masculine)
специфі́чній (singular feminine masculine)
специфі́чних (plural masculine)

специфический, специфичный


сплутування

Происходит от ??


сплавник

Происходит от ??


соусниця

Происходит от ??


спланхнологічний

Происходит от ??


сплачення

Происходит от ??


сповиток

Происходит от ??


сплоїти

Происходит от ??


сплітання

Происходит от ??


сплачувати

Происходит от ??


спільнота

спільно́та (nominative singular)
спільно́ти (nominative plural)
спільно́ти (genitive singular)
спільно́т (genitive plural)
спільно́ті (dative singular)
спільно́там (dative plural)
спільно́ту (accusative singular)
спільно́ти (accusative plural)
спільно́тою (instrumental singular)
спільно́тами (instrumental plural)
спільно́ті (locative singular)
спільно́тах (locative plural)
спільно́то* (vocative singular)
спільно́ти* (vocative plural)

Происходит от ??

спілка

Ближайшее родство

существительные

спільник

Ближайшее родство

существительные

спільний

Ближайшее родство

прилагательные

спільно

Ближайшее родство


соловий

соло́вий (singular masculine nominative)
соло́ве (singular neuter nominative)
соло́ва (singular feminine nominative)
соло́ві (plural nominative)
соло́вого (singular masculine)
соло́вого (singular neuter)
соло́вої (singular feminine)
соло́вих (plural)
соло́вому (singular masculine)
соло́вому (singular neuter)
соло́вій (singular feminine)
соло́вим (plural)
соло́вого (singular masculine animate)
соло́ве (singular neuter animate)
соло́ву (singular feminine animate)
соло́вих (plural animate)
соло́вий (singular masculine inanimate)
соло́ві (plural inanimate)
соло́вим (singular masculine instrumental)
соло́вим (singular neuter instrumental)
соло́вою (singular feminine instrumental)
соло́вими (plural instrumental)
соло́вому (singular masculine masculine)
соло́вім (singular masculine masculine)
соло́вому (singular neuter masculine)
соло́вім (singular neuter masculine)
соло́вій (singular feminine masculine)
соло́вих (plural masculine)

Происходит от праслав. *solvъ «грязь, грязный», от кот. в числе прочего произошли: русск.-церк.-слав. славоочиıе (γλαυκότης) = сѣроочие, русск. соловой, соловый, солове́ть «мутнеть», укр. соловíти «мрачнеть (о взгляде)», сюда же соловцы́ мн. «небольшие волны с белыми гребешками». Восходит к праиндоевр. *salw-. Родственно др.-в.-нем. sаlо, salawêr «темный, мутный», др.-исл. solr «грязный, желтый», англ. sallow «бледный», нж.-нем. sôl «темный, грязный». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


спланхнологія

Происходит от ??


сплін

Происходит от ??


сповиття

Происходит от ??


сплощити

Происходит от ??


співучасник

співуча́сник (nominative singular)
співуча́сники (nominative plural)
співуча́сника (genitive singular)
співуча́сників (genitive plural)
співуча́сникові, співуча́снику (dative singular)
співуча́сникам (dative plural)
співуча́сника (accusative singular)
співуча́сників (accusative plural)
співуча́сником (instrumental singular)
співуча́сниками (instrumental plural)
співуча́сникові, співуча́снику (locative singular)
співуча́сниках (locative plural)
співуча́снику (vocative singular)
співуча́сники (vocative plural)

Происходит от ??

співучасть

Ближайшее родство

существительные

співучасниця

Ближайшее родство

существительные

співучасний

Ближайшее родство

прилагательные

соучастник, сообщник, соумышленник


сплющити

Происходит от ??


сплигнути

Происходит от ??

соскочить, спрыгнуть


сплисти

Происходит от ??


сповивати

Происходит от ??


сплутання

Происходит от ??


сплямити

Происходит от ??


спис

Происходит от ??
Вероятнее всего, от голландского "spies" [spis]


сплутувати

Происходит от ??


сплюндрувати

Происходит от ??

разорить; опустошить


сплескати

Происходит от ??


сповивання

Происходит от ??


сплощення

Происходит от ??


сплющувати

Происходит от ??


спіткати

спітка́ю (first-person singular future)
спітка́в (first-person singular past)
спітка́єш (second-person singular future)
спітка́в (second-person singular past)
спітка́ла (second-person singular past)
спітка́й (second-person singular imperative)
спітка́є (third-person singular future)
спітка́в (third-person singular past)
спітка́ла (third-person singular past)
спітка́ло (third-person singular past)
спітка́єм(о) (first-person plural future)
спітка́ли (first-person plural past)
спітка́ймо (first-person plural imperative)
спітка́єте (second-person plural future)
спітка́ли (second-person plural past)
спітка́йте (second-person plural imperative)
спітка́ють (third-person plural future)
спітка́ли (third-person plural past)
спітка́вши (adverbial past)
спітка́ний

Происходит от ??

(о горе, беде) разразиться (над кем), стрястись

(неожиданно) натолкнуться, наткнуться

(произойти) случиться

(выпасть на долю) постигнуть, постичь


сплатити

Происходит от ??


сплюха

Происходит от ??


сплюснення

Происходит от ??


сплинути

Происходит от ??


сплескувати

Происходит от ??


спланерувати

Происходит от ??


спліскування

Происходит от ??


сплітати

плести; сплетать


спливання

Происходит от ??


сплетення

Происходит от ??


сповідальниця

Происходит от ??


сплигування

Происходит от ??


сплощування

Происходит от ??


спліскувати

Происходит от ??


сплигувати

Происходит от ??


сплячка

Происходит от ??


сплюндрування

Происходит от ??


сплюнути

Происходит от ??


сповільнювати

Происходит от ??


сплітка

Происходит от ??


сплюх

Происходит от ??

сплюха

Ближайшее родство

существительные

разг. соня, сонливец

соня, сонливец


сповідати

Происходит от ??


спльовування

Происходит от ??


сплутаність

Происходит от ??


сплюснутість

Происходит от ??


сповільненість

Происходит от ??


сповідниця

Происходит от ??


спльовувати

Происходит от ??


сповитуха

Происходит от ??


сповити

Происходит от ??


сповідальник

Происходит от ??


соціологія

соціоло́гія (nominative singular)
соціоло́гії (nominative plural)
соціоло́гії (genitive singular)
соціоло́гій (genitive plural)
соціоло́гії (dative singular)
соціоло́гіям (dative plural)
соціоло́гію (accusative singular)
соціоло́гії (accusative plural)
соціоло́гією (instrumental singular)
соціоло́гіями (instrumental plural)
соціоло́гії (locative singular)
соціоло́гіях (locative plural)
соціоло́гіє* (vocative singular)
соціоло́гії* (vocative plural)

От франц. sociologie «социология», далее из socio- + -logie. Первая часть — из лат. socium «общее», форма ср. рода прил. socius «общий, совместный (также товарищ, спутник)», родств. sequi «следовать; провожать» (восходит к праиндоевр. *sekw- «сопровождать»). Вторая часть — из др.-греч.λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю, сообщаю, рассказываю»; родств. λόγος «слово, речь, разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова».

соціолог

Ближайшее родство

существительные

соціологічний

Ближайшее родство

прилагательные


сповиточок

Происходит от ??


спломеніти

Происходит от ??


спірантний

спіра́нтний (singular masculine nominative)
спіра́нтне (singular neuter nominative)
спіра́нтна (singular feminine nominative)
спіра́нтні (plural nominative)
спіра́нтного (singular masculine)
спіра́нтного (singular neuter)
спіра́нтної (singular feminine)
спіра́нтних (plural)
спіра́нтному (singular masculine)
спіра́нтному (singular neuter)
спіра́нтній (singular feminine)
спіра́нтним (plural)
спіра́нтного (singular masculine animate)
спіра́нтне (singular neuter animate)
спіра́нтну (singular feminine animate)
спіра́нтних (plural animate)
спіра́нтний (singular masculine inanimate)
спіра́нтні (plural inanimate)
спіра́нтним (singular masculine instrumental)
спіра́нтним (singular neuter instrumental)
спіра́нтною (singular feminine instrumental)
спіра́нтними (plural instrumental)
спіра́нтному (singular masculine masculine)
спіра́нтнім (singular masculine masculine)
спіра́нтному (singular neuter masculine)
спіра́нтнім (singular neuter masculine)
спіра́нтній (singular feminine masculine)
спіра́нтних (plural masculine)

Происходит от ??


спобігти

Происходит от ??


сповільнення

Происходит от ??


сплутати

Происходит от ??


спіновий

спі́новий (singular masculine nominative)
спі́нове (singular neuter nominative)
спі́нова (singular feminine nominative)
спі́нові (plural nominative)
спі́нового (singular masculine)
спі́нового (singular neuter)
спі́нової (singular feminine)
спі́нових (plural)
спі́новому (singular masculine)
спі́новому (singular neuter)
спі́новій (singular feminine)
спі́новим (plural)
спі́нового (singular masculine animate)
спі́нове (singular neuter animate)
спі́нову (singular feminine animate)
спі́нових (plural animate)
спі́новий (singular masculine inanimate)
спі́нові (plural inanimate)
спі́новим (singular masculine instrumental)
спі́новим (singular neuter instrumental)
спі́новою (singular feminine instrumental)
спі́новими (plural instrumental)
спі́новому (singular masculine masculine)
спі́новім (singular masculine masculine)
спі́новому (singular neuter masculine)
спі́новім (singular neuter masculine)
спі́новій (singular feminine masculine)
спі́нових (plural masculine)

От сущ. спін, далее из англ. spin «вращение; спин», далее из гл. spin «прясть, вращаться», далее из прагерм. формы *spenwan «сучить, прясть», от которой в числе прочего произошли: др.-англ. spinnan и англ. spin, др.-сканд. и др.-фризск. spinna, нидерл. spinnen, др.-в.-нем. spinnan и нем. spinnen; восходит к праиндоевр. *spenǝ- «плести, вязать, прясть».

спін

Ближайшее родство

существительные

физ. спиновый


сповивальний

Происходит от ??


сповільнити

Происходит от ??


сплямувати

Происходит от ??


сповивач

Происходит от ??.

свивальник; повивальник


сповідний

Происходит от ??

сповідь

Ближайшее родство

существительные


сповідник

Происходит от ??


сплощеність

Происходит от ??


сповзання

Происходит от ??


сповзти

Происходит от ??


сповільнювання

Происходит от ??


сповзати

Происходит от ??


сповідальня

Происходит от ??

исповедальня


сповідувати

Происходит от ??


сповіряння

Происходит от ??


сповідач

Происходит от ??


сповідь

Происходит от ??


сповідування

Происходит от ??


сповідання

Происходит от ??


сповірити

Происходит от ??


споглядальний

Происходит от ??


спогадання

Происходит от ??


сповнити

Происходит от ??


сповіщання

Происходит от ??


спокійнісінький

Происходит от ??


сповіряти

Происходит от ??


сповняти

Происходит от ??


сповнювати

Происходит от ??


спогадування

Происходит от ??


сплата

спла́та (nominative singular)
спла́ти (nominative plural)
спла́ти (genitive singular)
спла́т (genitive plural)
спла́ті (dative singular)
спла́там (dative plural)
спла́ту (accusative singular)
спла́ти (accusative plural)
спла́тою (instrumental singular)
спла́тами (instrumental plural)
спла́ті (locative singular)
спла́тах (locative plural)
спла́то* (vocative singular)
спла́ти* (vocative plural)

Происходит от ??

сплатити

Ближайшее родство

сплачувати

Ближайшее родство

уплата; оплата


сповісник

Происходит от ??

сповіщати

Ближайшее родство

извещатель, оповещатель


споважніти

Происходит от ??


сповнення

Происходит от ??


сповістити

Происходит от ??


споживати

Происходит от ??


сподвижниця

Происходит от ??


сповільнювач

Происходит от ??


сповільняти

Происходит от ??


спогадати

Происходит от ??


сповіщення

Происходит от ??


споглядач

Происходит от ??


сплеснути

сплесну́ (first-person singular future)
сплесну́в (first-person singular past)
сплесне́ш (second-person singular future)
сплесну́в (second-person singular past)
сплесну́ла (second-person singular past)
сплесни́ (second-person singular imperative)
сплесне́ (third-person singular future)
сплесну́в (third-person singular past)
сплесну́ла (third-person singular past)
сплесну́ло (third-person singular past)
сплеснемо́ (first-person plural future)
сплесне́м (first-person plural future)
сплесну́ли (first-person plural past)
сплесні́м(о) (first-person plural imperative)
сплеснете́ (second-person plural future)
сплесну́ли (second-person plural past)
сплесні́ть (second-person plural imperative)
сплесну́ть (third-person plural future)
сплесну́ли (third-person plural past)
сплесну́вши (adverbial past)
сплескувати (perfective)

Происходит от ??

всплеснуть; сплеснуть


сповнювання

Происходит от ??


спогаданка

Происходит от ??


споганіти

Происходит от ??


сповіщати

Происходит от ??


споживацтво

Происходит от ??


споживач

Происходит от ??


сподіваний

Происходит от ??

предполагаемый, ожидаемый


споглядальність

Происходит от ??


споглядальниця

Происходит от ??


сподіяти

Происходит от ??


споглядати

Происходит от ??


споживчий

Происходит от ??


споглядання

Происходит от ??


споглянути

Происходит от ??


сподобляти

Происходит от ??


споганювати

Происходит от ??

споганіти

Ближайшее родство

поганить, испоганивать


спожиток

Происходит от ??


спалахування

Происходит от ??


спокусливість

Происходит от ??


споглядальник

Происходит от ??


споловинити

Происходит от ??


споконвічність

Происходит от ??


спокутування

Происходит от ??

"спокутування гріхів" , тобто виповнення якогось наказання за зроблений гріх.


споетизувати

Происходит от ??


спокуса

Происходит от ??


спогадувати

Происходит от ??


споліскування

Происходит от ??


сподіванка

Происходит от ??


сполотніти

Происходит от ??


спожити

Происходит от ??


сполонізуватися

Происходит от ??


сполохнути

Происходит от ??


сполоснути

Происходит от ??


сподобати

Происходит от ??


сполячувати

Происходит от ??


сполучнотканинний

Происходит от ??


сполошити

Происходит от ??


сполученість

Происходит от ??


сподівання

Происходит от ??


сполучуваність

Происходит от ??


споживок

Происходит от ??


сподар

Происходит от ??


спокусити

Происходит от ??


спокійненький

Происходит от ??


спозаколишній

Происходит от ??


споетизовувати

Происходит от ??


споглядачка

Происходит от ??


сподіватися

Происходит от ??

полагаться, рассчитывать


споживний

Происходит от ??


споєння

Происходит от ??


спокусник

Происходит от ??


спокушати

Происходит от ??


сполучування

Происходит от ??


споїти

Происходит от ??


споганити

Из с- + поганити, далее от поганий, далее от общеслав., ср.: др.-русск. поганъ «языческий», ст.-слав. поганъ (др.-греч. βάρβαρος, δήμιος, ἔθνος), поганыни «язычница», русск. поганый, укр. пога́ний «плохой», болг. пога́нец «язычник, нечестивец», сербск. по̀ган «нечистый», словенск. роgа̑n — то же, чешск., словацк. pohan «язычник», др.-польск. роgаn, польск. poganin, в.-луж. роhаn — то же. Из слав. происходят лит. pagõnas, латышск. pagãns «язычник», др.-прусск. вин. мн. роgаnаns. Стар. заимств. из лат. pāgānus «сельский, языческий»: pāgus «округ». Ввиду отличия в знач. и географического распространения посредство нов.-греч. παγανός «мужицкий» невероятно. Отсюда произведено пога́нить, которое вряд ли имеет что-либо общее с польск. ganić «хулить, осуждать», чешск. hanit.

поганий

Ближайшее родство

прилагательные

споганювати

Ближайшее родство

поганити

Ближайшее родство


сполошний

Происходит от ??

сполох

Ближайшее родство

существительные

набатный; тревожный


спожиття

Происходит от ??


споживачка

Происходит от ??


спольщувати

Происходит от ??


сполячити

Происходит от ??


сполячування

Происходит от ??


споминати

Происходит от ??


сполоскати

Происходит от ??


спожива

Происходит от ??


сполучність

Происходит от ??


сполучниковий

Происходит от ??


споловіти

Происходит от ??


спокусливий

Происходит от ??


спольщування

Происходит от ??


споживання

Происходит от ??


споживацький

Происходит от ??

споживач

Ближайшее родство

существительные

потребительский


сполохувати

Происходит от ??


спонукач

Происходит от ??


сполучувати

Происходит от ??


сполохати

Происходит от ??


сполучання

Происходит от ??


споминок

Происходит от ??


споліскувати

Происходит от ??


спом'янути

Происходит от ??


спондиліт

Происходит от ??


спокушання

спокуша́ння (nominative singular)
спокуша́ння (nominative plural)
спокуша́ння (genitive singular)
спокуша́нь (genitive plural)
спокуша́нню (dative singular)
спокуша́нням (dative plural)
спокуша́ння (accusative singular)
спокуша́ння (accusative plural)
спокуша́нням (instrumental singular)
спокуша́ннями (instrumental plural)
спокуша́нні, спокуша́нню (locative singular)
спокуша́ннях (locative plural)
спокуша́ння* (vocative singular)
спокуша́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. спокушати??

спокушати

Ближайшее родство

спокусити

Ближайшее родство

искушение, соблазнение, совращение


спасіння

Происходит от ??


спондильоз

Происходит от ??


сполучення

От гл. сполучити, далее из ??

сполучити

Ближайшее родство

сполучати

Ближайшее родство

сполучитися

Ближайшее родство

сполучатися

Ближайшее родство

соединение; составление


споминання

Происходит от ??


спонтанність

спонтанность


спонуканий

Происходит от ??


спогад

спо́гад (nominative singular)
спо́гади (nominative plural)
спо́гаду (genitive singular)
спо́гадів (genitive plural)
спо́гадові (dative singular)
спо́гаду (dative singular)
спо́гадам (dative plural)
спо́гад (accusative singular)
спо́гади (accusative plural)
спо́гадом (instrumental singular)
спо́гадами (instrumental plural)
спо́гаді (locative singular)
спо́гаду (locative singular)
спо́гадах (locative plural)
спо́гаду* (vocative singular)
спо́гади* (vocative plural)

Происходит от ??

только ед. воспоминание (сохранившееся в сознании впечатление от кого-нибудь, чего-нибудь), память

мн. ч. воспоминания (литературное произведение)


спокійність

Происходит от ??

спокійний

Ближайшее родство

прилагательные

спокойность, спокойствие


спольщення

Происходит от ??


сполучити

сполучу́ (first-person singular future)
сполучи́в (first-person singular past)
сполу́чиш (second-person singular future)
сполучи́в (second-person singular past)
сполучи́ла (second-person singular past)
сполучи́ (second-person singular imperative)
сполу́чить (third-person singular future)
сполучи́в (third-person singular past)
сполучи́ла (third-person singular past)
сполучи́ло (third-person singular past)
сполу́чим(о) (first-person plural future)
сполучи́ли (first-person plural past)
сполучі́м(о) (first-person plural imperative)
сполу́чите (second-person plural future)
сполучи́ли (second-person plural past)
сполучі́ть (second-person plural imperative)
сполу́чать (third-person plural future)
сполучи́ли (third-person plural past)
сполучи́вши (adverbial past)
сполу́чений
сполуча́ти (perfective)

Происходит от ??

соединить, составить, связать


спонукачка

Происходит от ??


спорадичний

Происходит от ??


спонукання

Происходит от ??


спонсоровий

Происходит от ??


спонсорів

Происходит от ??


спелеотуризм

спортивный туризм, связанный с прохождением пещер


спопеління

Происходит от ??


сполячення

Происходит от ??


спорити

Происходит от ??


спопеліти

Происходит от ??


спорангій

Происходит от ??


спонукальний

Происходит от ??


спопелити

Происходит от ??


спонукування

Происходит от ??


спонукливий

Происходит от ??


спорадичність

Происходит от ??


споришевий

Происходит от ??


споминка

Происходит от ??


спорожняти

Происходит от ??


спонука

Происходит от ??


спопеляти

Происходит от ??


спорогоній

Происходит от ??


споріднити

Происходит от ??


спороносний

Происходит от ??


спонукувати

Происходит от ??


спецпідготовка

Происходит от ??

спецподготовка


спорожнити

Происходит от ??


співдоповідач

співдопові́да́ч (nominative singular)
співдопові́дачі́ (nominative plural)
співдопові́дача́ (genitive singular)
співдопові́дачі́в (genitive plural)
співдопові́даче́ві (dative singular)
співдопові́дачу́ (dative singular)
співдопові́дача́м (dative plural)
співдопові́дача́ (accusative singular)
співдопові́дачі́в (accusative plural)
співдопові́даче́м (instrumental singular)
співдопові́дача́ми (instrumental plural)
співдопові́даче́ві (locative singular)
співдопові́дачу́ (locative singular)
співдопові́дачі́ (locative singular)
співдопові́дача́х (locative plural)
співдопові́да́чу (vocative singular)
співдопові́дачі́ (vocative plural)

Происходит от ??

доповідь

Ближайшее родство

существительные


спорожняння

Происходит от ??


спородити

Происходит от ??


спалимість

Происходит от ??


спокій

спо́кій (nominative singular)
спо́кої (nominative plural)
спо́кою (genitive singular)
спо́коїв (genitive plural)
спо́коєві, спо́кою (dative singular)
спо́коям (dative plural)
спо́кій (accusative singular)
спо́кої (accusative plural)
спо́коєм (instrumental singular)
спо́коями (instrumental plural)
спо́кою (locative singular)
спо́коі (locative singular)
спо́коях (locative plural)
спо́кою* (vocative singular)
спо́кої* (vocative plural)

Происходит от ??

спокойствие; покой

хладнокровие


споритися

Происходит от ??


спортивно-гімнастичний

Происходит от ??

ru-спортивно-гімнастичний-uk-adj-47DEQpj8


спорохнявіти

Происходит от ??


спокутний

споку́тний (singular masculine nominative)
споку́тне (singular neuter nominative)
споку́тна (singular feminine nominative)
споку́тні (plural nominative)
споку́тного (singular masculine)
споку́тного (singular neuter)
споку́тної (singular feminine)
споку́тних (plural)
споку́тному (singular masculine)
споку́тному (singular neuter)
споку́тній (singular feminine)
споку́тним (plural)
споку́тного (singular masculine animate)
споку́тне (singular neuter animate)
споку́тну (singular feminine animate)
споку́тних (plural animate)
споку́тний (singular masculine inanimate)
споку́тні (plural inanimate)
споку́тним (singular masculine instrumental)
споку́тним (singular neuter instrumental)
споку́тною (singular feminine instrumental)
споку́тними (plural instrumental)
споку́тному (singular masculine masculine)
споку́тнім (singular masculine masculine)
споку́тному (singular neuter masculine)
споку́тнім (singular neuter masculine)
споку́тній (singular feminine masculine)
споку́тних (plural masculine)

Происходит от ??

спокута

Ближайшее родство

существительные

искупительный


спокута

споку́та (nominative singular)
споку́ти (nominative plural)
споку́ти (genitive singular)
споку́т (genitive plural)
споку́ті (dative singular)
споку́там (dative plural)
споку́ту (accusative singular)
споку́ти (accusative plural)
споку́тою (instrumental singular)
споку́тами (instrumental plural)
споку́ті (locative singular)
споку́тах (locative plural)
споку́то* (vocative singular)
споку́ти* (vocative plural)

Происходит от ??

спокусник

Ближайшее родство

существительные

спокусниця

Ближайшее родство

существительные


спорядження

Происходит от ??


спорофіт

Происходит от ??


спорювати

Происходит от ??


споріднювати

Происходит от ??


спорснути

Происходит от ??


спорскувати

Происходит от ??


споріднення

Происходит от ??


спокусниця

споку́сниця (nominative singular)
споку́сниці (nominative plural)
споку́сниці (genitive singular)
споку́сниць (genitive plural)
споку́сниці (dative singular)
споку́сницям (dative plural)
споку́сницю (accusative singular)
споку́сниць (accusative plural)
споку́сницею (instrumental singular)
споку́сницями (instrumental plural)
споку́сниці (locative singular)
споку́сницях (locative plural)
споку́снице (vocative singular)
споку́сниці (vocative plural)

Происходит от ??

спокусник

Ближайшее родство

существительные

спокуса

Ближайшее родство

существительные

спокусити

Ближайшее родство

спокушати

Ближайшее родство

искусительница; соблазнительница, обольстительница


спонтанний

Происходит от лат. spontaneus «самопроизвольный», далее из (sua) sponte «с разрешения; по доброй воле» — аблатив к неупотребит. spons; дальнейшая этимология неясна.


споконвічний

споконвічний (singular masculine nominative)
споконвічне (singular neuter nominative)
споконвічна (singular feminine nominative)
споконвічні (plural nominative)
споконвічного (singular masculine)
споконвічного (singular neuter)
споконвічної (singular feminine)
споконвічних (plural)
споконвічному (singular masculine)
споконвічному (singular neuter)
споконвічній (singular feminine)
споконвічним (plural)
споконвічного (singular masculine animate)
споконвічне (singular neuter animate)
споконвічну (singular feminine animate)
споконвічних (plural animate)
споконвічний (singular masculine inanimate)
споконвічні (plural inanimate)
споконвічним (singular masculine instrumental)
споконвічним (singular neuter instrumental)
споконвічною (singular feminine instrumental)
споконвічними (plural instrumental)
споконвічному (singular masculine masculine)
споконвічнім (singular masculine masculine)
споконвічному (singular neuter masculine)
споконвічнім (singular neuter masculine)
споконвічній (singular feminine masculine)
споконвічних (plural masculine)

извечный; (очень давний) незапамятный; (существующий с самого начала) исконный, изначальный; первозданный


спосудитися

Происходит от ??


спортивно-технічний

Происходит от ??


спорохніти

Происходит от ??


спортивно-концертний

Происходит от ??


спорожнювання

Происходит от ??


спопуляризувати

Происходит от ??


спорофіл

Происходит от ??


спортмайданчик

Происходит от ??


споруджувальний

Происходит от ??


спортобладнання

Происходит от ??


спортінвентар

Происходит от ??


споровий

Происходит от ??


спорсати

Происходит от ??


спостерігати

Происходит от ??


спорттовариство

Происходит от ??


спорудити

Происходит от ??


спонгіт

Происходит от ??


сполоти

Из с- + полоти, далее от праслав. *pelti, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. плѣти, плѣвѫ (συλλέγειν; Супр.), русск. полоть, полю́, по́лешь, укр. поло́ти, полю́, белор. палоць, болг. плевя́ «полю», сербохорв. пље̏ти, плиjѐве̑м, словенск. plẹ́ti, plẹ́vem, plẹ́jem, чешск. plít, pleji, словацк. рlеť, рlеjеm, польск. рlеč, pielę, в.-луж. plěć, plěju, н.-луж. рlаś, plěju. Праслав. *pelti, *peljǫ связано с пела, поло́ва, половел. Сближают с лит. spãliai «очески льна», латышск. spil̃va «шелуха», лат. spolium «содранная шкура зверя; добыча», греч. ἄσπαλον ̇ σκῦτος (Гесихий), σπόλια ̇ τὰ παρατιλλόμενα ἐρίδια ἀπὸ τῶν σκελῶν τῶν προβάτων (Гесихий), др.-инд. phálati «лопается, трескается», spháṭatт «разрывает», sphāṭáyati «раскалывает», др.-в.-нем. spaltan, нов.-в.-нем. sраltеn «раскалывать». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

сполотий

Ближайшее родство

прилагательные

полоти

Ближайшее родство


спостережниця

Происходит от ??


спорожнення

Происходит от ??


споруджати

Происходит от ??


спорядити

Происходит от ??


споруджання

Происходит от ??


споруджувати

Происходит от ??


споруда

Происходит от ??

строение, сооружение


споруджування

Происходит от ??

созидание, возведение, построение, строительство


спорудження

Происходит от ??


справний

Происходит от ??


спорожнювати

Происходит от ??


сподобити

сподоблю́ (first-person singular future)
сподоби́в (first-person singular past)
сподо́биш (second-person singular future)
сподоби́в (second-person singular past)
сподоби́ла (second-person singular past)
сподоби́ (second-person singular imperative)
сподо́бить (third-person singular future)
сподоби́в (third-person singular past)
сподоби́ла (third-person singular past)
сподоби́ло (third-person singular past)
сподо́бим(о) (first-person plural future)
сподоби́ли (first-person plural past)
сподобі́м(о) (first-person plural imperative)
сподо́бите (second-person plural future)
сподоби́ли (second-person plural past)
сподобі́ть (second-person plural imperative)
сподо́блять (third-person plural future)
сподоби́ли (third-person plural past)
сподоби́вши (adverbial past)
сподо́блений
сподобляти (perfective)

Происходит от ??

сподобитися

Ближайшее родство

сподобляти

Ближайшее родство

сподоблятися

Ближайшее родство

устар. сподобить; удостоить

сподобить; удостоить


спортивно-туристичний

Происходит от ??

ru-спортивно-туристичний-uk-adj-47DEQpj8


спортивно-оздоровчий

Происходит от ??


спорювання

Происходит от ??


спориш

споришевий

Ближайшее родство

прилагательные

ботан. спорыш


спотворення

Происходит от ??


спороти

Происходит от ??


споряджати

Происходит от ??


спостерегти

Происходит от ??


спорість

От прил. спорий, далее из праслав., от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. споръ «обильный», церк.-слав. споръ — то же, укр. спо́рий «быстрый, успешный, объемистый», белор. спор «успех, прибыль», болг. спор «прибыль, урожай», сербохорв. спо̏р, -а, -о «медлительный; длительный», словенск. spòr, spóra «обильный, питательный», чешск. sporý «крепкий, коренастый; сжатый; насыщенный, емкий», словацк. sporý «щедрый, обильный», польск. sроrу — то же, в.-луж. sроrу, н.-луж. spóry «щедрый, обильный; бережливый». Родственно др.-инд. sphirás «тучный, обильный, богатый», лат. рrоsреr (*рrоsраrоs) «счастливый, благоприятный», др.-исл. sраrr «бережливый, пощаженный». Др. ступень вокализма: спеть (см.), лит. spė́rus «быстрый, стремительный, спешный». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

спорий

Ближайшее родство

прилагательные


спостереження

Происходит от ??


спостережницький

Происходит от ??


спостережливість

Происходит от ??


сміх

смі́х (nominative singular)
смі́хи (nominative plural)
смі́ху (genitive singular)
смі́хів (genitive plural)
смі́хові (dative singular)
смі́ху (dative singular)
смі́хам (dative plural)
смі́х (accusative singular)
смі́хи (accusative plural)
смі́хом (instrumental singular)
смі́хами (instrumental plural)
смі́ху (locative singular)
смі́хах (locative plural)
смі́ху* (vocative singular)
смі́хи* (vocative plural)

Происходит от праслав. *směxъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. смѣхъ (др.-греч. γέλως), русск. смех, укр. сміх (род. п. сміху), болг. смях, сербохорв. сми̏jех (род. п. сми̏jеха), словенск. smẹ̑h, чешск. smích, словацк. smiech, польск. śmiech, в.-луж., н.-луж. směch. Другая ступень чередования гласного: др.-русск. насмисати сѧ «насмехаться». Подробно см. смеяться. Из праиндоевр. *smoisos. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

смішний

Ближайшее родство

прилагательные

сміховинний

Ближайшее родство

прилагательные

сміятися

Ближайшее родство

смішно

Ближайшее родство

сміховинно

Ближайшее родство

смех, смехота, умора


спортсменство

Происходит от ??


спортсменський

Происходит от ??


справдішній

Происходит от ??


спондеїчний

спондеїчний (singular masculine nominative)
спондеїчне (singular neuter nominative)
спондеїчна (singular feminine nominative)
спондеїчні (plural nominative)
спондеїчного (singular masculine)
спондеїчного (singular neuter)
спондеїчної (singular feminine)
спондеїчних (plural)
спондеїчному (singular masculine)
спондеїчному (singular neuter)
спондеїчній (singular feminine)
спондеїчним (plural)
спондеїчного (singular masculine animate)
спондеїчне (singular neuter animate)
спондеїчну (singular feminine animate)
спондеїчних (plural animate)
спондеїчний (singular masculine inanimate)
спондеїчні (plural inanimate)
спондеїчним (singular masculine instrumental)
спондеїчним (singular neuter instrumental)
спондеїчною (singular feminine instrumental)
спондеїчними (plural instrumental)
спондеїчному (singular masculine masculine)
спондеїчнім (singular masculine masculine)
спондеїчному (singular neuter masculine)
спондеїчнім (singular neuter masculine)
спондеїчній (singular feminine masculine)
спондеїчних (plural masculine)

спондеический


спотворювати

Происходит от ??


справдешній

Происходит от ??


спотикайло

Происходит от ??


спотворювач

Происходит от ??


спорттовари

Происходит от ??


спочуття

Происходит от ??

сочувствие; участие; сострадание

чувство; ощущение


споряджання

Происходит от ??


спотворити

Происходит от ??


спостигнути

Происходит от ??


спочив

Происходит от ??


справджування

Происходит от ??


спочування

Происходит от ??


спохмурнішати

Происходит от ??


споювати

Происходит от ??


справдовування

Происходит от ??


спотикання

Происходит от ??


спорожніти

Происходит от ??


спрацьованість

Происходит от ??


спотикатися

Происходит от ??


справджувати

Происходит от ??


спотворювання

Происходит от ??


споювання

Происходит от ??


сомище

Происходит от ??

сомище (аналогично русскому слову)

сомище (аналогично русскому слову)


спецівський

Происходит от ??


спочити

Происходит от ??

спочивати

Ближайшее родство


спочин

Происходит от ??

спочинути

Ближайшее родство

спочити

Ближайшее родство


спостигти

Происходит от ??


спостерігання

Происходит от ??


спостигати

Происходит от ??


сприймання

Происходит от ??


спочути

Происходит от ??


спресовування

Происходит от ??


сприйняти

Происходит от ??


спотикач

Происходит от ??


сприймальний

Происходит от ??


спотикнутися

Происходит от ??


справдити

Происходит от ??


спочинути

Происходит от ??


спресувати

Происходит от ??


сприйманість

Происходит от ??


справунок

Происходит от ??


спохмурніти

Происходит от ??


сприяння

Происходит от ??


сполучний

Происходит от ??

сполучник

Ближайшее родство

существительные

сполучність

Ближайшее родство

существительные

соединительный; соединяющий, связующий


сполучний

Происходит от ??


справник

Происходит от ??


справжнісінький

Происходит от ??


спринтерський

Происходит от ??


справедливець

Происходит от ??


справдовуватися

Происходит от ??


справляння

Происходит от ??


спочутливий

Происходит от ??


справжній

Происходит от ??

настоящий, подлинный


спринклерний

Происходит от ??


сприкритися

Происходит от ??


сприскувати

Происходит от ??


сприятелюватися

Происходит от ??


сприск

Происходит от ??


спосіб

Происходит от формы, родств. чешск. způsob, словацк. sроsоb; ср.: укр. спо́сiб (род. п. спо́собу); связано с пособие, от др.-русск., ст.-слав. пособь (лат. «alius alium sequentes»), пособие (греч. συμμαχία), ср.: укр., белор. посо́ба «помощь, поддержка». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

спосібність

Ближайшее родство

существительные

спосібний

Ближайшее родство

прилагательные

способ; средство, путь, приём


співрозмовниця

Происходит от ??


спочувати

Происходит от ??


спочивання

Происходит от ??


спочинок

Происходит от ??


сприскування

Происходит от ??


спровадити

Происходит от ??


справдження

Происходит от ??


сприскати

Происходит от ??


справдуватися

Происходит от ??


спотіти

Происходит от ??

спотілий

Ближайшее родство

прилагательные


сприяти

Происходит от ??


спрацювання

Происходит от ??


спробунок

Происходит от ??


спритниця

Происходит от ??


спочивальня

Происходит от ??


спростовання

Происходит от ??


спритність

Происходит от ??


спринцювальний

Происходит от ??


спочивок

Происходит от ??


спрагота

Происходит от ??


спростувати

Происходит от ??


спричинювання

Происходит от ??


спостережливий

спостере́жливий (singular masculine nominative)
спостере́жливе (singular neuter nominative)
спостере́жлива (singular feminine nominative)
спостере́жливі (plural nominative)
спостере́жливого (singular masculine)
спостере́жливого (singular neuter)
спостере́жливої (singular feminine)
спостере́жливих (plural)
спостере́жливому (singular masculine)
спостере́жливому (singular neuter)
спостере́жливій (singular feminine)
спостере́жливим (plural)
спостере́жливого (singular masculine animate)
спостере́жливе (singular neuter animate)
спостере́жливу (singular feminine animate)
спостере́жливих (plural animate)
спостере́жливий (singular masculine inanimate)
спостере́жливі (plural inanimate)
спостере́жливим (singular masculine instrumental)
спостере́жливим (singular neuter instrumental)
спостере́жливою (singular feminine instrumental)
спостере́жливими (plural instrumental)
спостере́жливому (singular masculine masculine)
спостере́жливім (singular masculine masculine)
спостере́жливому (singular neuter masculine)
спостере́жливім (singular neuter masculine)
спостере́жливій (singular feminine masculine)
спостере́жливих (plural masculine)

наблюдательный (обладающий наблюдательностью)


спочивати

Происходит от ??


сприйнятливий

Происходит от ??


сприйняття

Происходит от ??


спринцювання

Происходит от ??


спродувати

Происходит от ??


сполучати

сполуча́ю (first-person singular present)
сполуча́в (first-person singular past)
сполуча́тиму (first-person singular future)
сполуча́єш (second-person singular present)
сполуча́в (second-person singular past)
сполуча́ла (second-person singular past)
сполуча́тимеш (second-person singular future)
сполуча́й (second-person singular imperative)
сполуча́є (third-person singular present)
сполуча́в (third-person singular past)
сполуча́ла (third-person singular past)
сполуча́ло (third-person singular past)
сполуча́тиме (third-person singular future)
сполуча́єм(о) (first-person plural present)
сполуча́ли (first-person plural past)
сполуча́тимем(о) (first-person plural future)
сполуча́ймо (first-person plural imperative)
сполуча́єте (second-person plural present)
сполуча́ли (second-person plural past)
сполуча́тимете (second-person plural future)
сполуча́йте (second-person plural imperative)
сполуча́ють (third-person plural present)
сполуча́ли (third-person plural past)
сполуча́тимуть (third-person plural future)
сполуча́ючи (adverbial present)
сполуча́вши (adverbial past)
сполучи́ти (perfective)

Происходит от ??

соединять, составлять, сочетать

совмещать (должности)

хим., матем. соединять


справнішати

Происходит от ??


спраглий

Происходит от ??


спростити

Происходит от ??


спрацювати

Происходит от ??


спрацьовування

Происходит от ??


сприймати

Происходит от ??


сприйнятливість

Происходит от ??


сприщити

Происходит от ??


спродаж

Происходит от ??


спроваджувати

Происходит от ??


спорідненість

спорі́дненість (nominative singular)
спорі́дненості (nominative plural)
спорі́дненості (genitive singular)
спорі́дненостей (genitive plural)
спорі́дненості (dative singular)
спорі́дненостям (dative plural)
спорі́дненість (accusative singular)
спорі́дненості (accusative plural)
спорі́дненістю (instrumental singular)
спорі́дненостями (instrumental plural)
спорі́дненості (locative singular)
спорі́дненостях (locative plural)
спорі́дненосте* (vocative singular)
спорі́дненості* (vocative plural)

Происходит от прил. споріднений и гл. споріднити, далее из ??

споріднення

Ближайшее родство

существительные

споріднений

Ближайшее родство

прилагательные

споріднювати

Ближайшее родство

споріднити

Ближайшее родство

родственность, родство