астеносфера

астеносфе́ра (nominative singular)
астеносфе́ри (nominative plural)
астеносфе́ри (genitive singular)
астеносфе́р (genitive plural)
астеносфе́рі (dative singular)
астеносфе́рам (dative plural)
астеносфе́ру (accusative singular)
астеносфе́ри (accusative plural)
астеносфе́рою (instrumental singular)
астеносфе́рами (instrumental plural)
астеносфе́рі (locative singular)
астеносфе́рах (locative plural)
астеносфе́ро* (vocative singular)
астеносфе́ри* (vocative plural)

геол. астеносфера (аналогично русскому слову)

астеносфера (аналогично русскому слову)


магма

ма́гма (nominative singular)
ма́гми (nominative plural)
ма́гми (genitive singular)
ма́гм (genitive plural)
ма́гмі (dative singular)
ма́гмам (dative plural)
ма́гму (accusative singular)
ма́гми (accusative plural)
ма́гмою (instrumental singular)
ма́гмами (instrumental plural)
ма́гмі (locative singular)
ма́гмах (locative plural)
ма́гмо* (vocative singular)
ма́гми* (vocative plural)

Происходит от др.-греч. μάγμα «замес, замешанное тесто», от гл. μάσσω «месить»; восходит к праиндоевр. *mag- «перемешивание». В ряде европейских языков слово заимств. через лат. magma «осадок, отстой».

геол. магма [1]


девон

геол. девон [1]


лабрадорит

геол. лабрадорит


магматизм

геол. магматизм


мезозой

Из μέσος «средний», далее из праиндоевр. *medhyo- «между, посередине, середина» (ср.: авест. maiδya-, праслав. *medjū; *medjā, прагерм. *mid-ja-) + ζωή «жизнь», далее из праиндоевр. *gwei-/*gʷei(w)o- «жить». Научный термин введен в обиход в 1840 г.

геол. мезозой (аналогично русскому слову)

мезозой (аналогично русскому слову)


палеозой

палеозо́й (nominative singular)
палеозо́ї (nominative plural)
палеозо́я (genitive singular)
палеозо́їв (genitive plural)
палеозо́єві, палеозо́ю (dative singular)
палеозо́ям (dative plural)
палеозо́й (accusative singular)
палеозо́ї (accusative plural)
палеозо́єм (instrumental singular)
палеозо́ями (instrumental plural)
палеозо́ї (locative singular)
палеозо́ю (locative singular)
палеозо́ях (locative plural)
палеозо́ю* (vocative singular)
палеозо́ї* (vocative plural)

От др.-греч. παλαιός «древний, старый»; родств. πάλιν «назад; опять, снова», далее из праиндоевр. *kwel- «двигаться вокруг, гнать (стадо)» (ср. праслав. *kolo и русск. колесо, прагерм. *xwil-a-n и англ. wheel, балт. *kel-a- n, лат. colus) + ζωή «жизнь», далее из праиндоевр. *gwei-/*gʷei(w)o- «жить». Научный термин введен в обиход в 1838 г.

палеозойський

Ближайшее родство

прилагательные

геол. палеозой

Вулканічна діяльність у межах Волино-Поділля проявлялася протягом тривалого часу раннього палеозою.

Вулканическая деятельность в границах Волыне-Подолья проявлялась в течение длительного времени раннегопалеозоя.

В. Г. Бондарчук

Геологія України


тефрит

геол. тефрит


абляція

ɐˈblʲɑt͡sʲijɐ

абля́ція (nominative singular)
абля́ції (nominative plural)
абля́ції (genitive singular)
абля́цій (genitive plural)
абля́ції (dative singular)
абля́ціям (dative plural)
абля́цію (accusative singular)
абля́ції (accusative plural)
абля́цією (instrumental singular)
абля́ціями (instrumental plural)
абля́ції (locative singular)
абля́ціях (locative plural)
абля́ціє* (vocative singular)
абля́ції* (vocative plural)

Происходит от позднелат. ablatio «отнятие, удаление», далее от auferre «уносить, убирать», далее из a (варианты: ab, abs) «от, из» + ferre «носить», из праиндоевр. *bher- «брать, носить».

абляційний

Ближайшее родство

прилагательные

геол., техн., физ. абляция


абразія

абра́зія (nominative singular)
абра́зії (nominative plural)
абра́зії (genitive singular)
абра́зій (genitive plural)
абра́зії (dative singular)
абра́зіям (dative plural)
абра́зію (accusative singular)
абра́зії (accusative plural)
абра́зією (instrumental singular)
абра́зіями (instrumental plural)
абра́зії (locative singular)
абра́зіях (locative plural)
абра́зіє* (vocative singular)
абра́зії* (vocative plural)

Происходит от лат. abrasio «сбривание», от гл. abradere «соскабливать; сбривать», далее из a (варианты: ab, abs) «от, из» + radere «скоблить, скрести; брить», далее из праиндоевр. *razd- «копать, скрести».

геол. абразия


автопневматоліз

Происходит от ??

геол. автопневматолиз

автопневматолиз


агальматоліт

Происходит от ??

геол. агальматолит

агальматолит


агломераційний

Происходит от ??

геол., техн., хим. агломерационный

агломерационный


азойський

Происходит от ??

геол. азойский


морена

геол. морена


алювій

алю́вій (nominative singular)
алю́вії (nominative plural)
алю́вія (genitive singular)
алю́віїв (genitive plural)
алю́вієві, алю́вію (dative singular)
алю́віям (dative plural)
алю́вій (accusative singular)
алю́вії (accusative plural)
алю́вієм (instrumental singular)
алю́віями (instrumental plural)
алю́вії (locative singular)
алю́вію (locative singular)
алю́віях (locative plural)
алю́вію* (vocative singular)
алю́вії* (vocative plural)

Происходит от лат. alluvio (alluvium) «прилив, наводнение; нанос, намыв», далее из alluere «омывать», далее из ad «к, на», далее из праиндоевр. *ad- «к, у; около» + luere «омывать» (восходит к праиндоевр. *lou- «мыть»).

алювіальний

Ближайшее родство

прилагательные

геол. аллювий

Перша тераса Дніпра вкрита сучасним глинисто-піщаним алювієм, нижче якого залягають давні річкові піщано-глинисті відклади.


антикліналь

антикліна́ль (nominative singular)
антикліна́лі (nominative plural)
антикліна́лі (genitive singular)
антикліна́лей (genitive plural)
антикліна́лі (dative singular)
антикліна́лям (dative plural)
антикліна́ль (accusative singular)
антикліна́лі (accusative plural)
антикліна́ллю (instrumental singular)
антикліна́лями (instrumental plural)
антикліна́лі (locative singular)
антикліна́лях (locative plural)
антикліна́ле* (vocative singular)
антикліна́лі* (vocative plural)

Происходит от ??

антиклінальний

Ближайшее родство

прилагательные

геол. антиклиналь


антропоген

Происходит от ??

геол. антропоген (аналогично русскому слову)

антропоген (аналогично русскому слову)


бергшляг

Происходит от ??

геол. бергшляг (аналогично русскому слову)

бергшляг (аналогично русскому слову)


вапняк

геол. известняк


відкладати

Происходит от ??

геол. отлагать, отложить

отлагать, отложить


газоносний

газоно́сний (singular masculine nominative)
газоно́сне (singular neuter nominative)
газоно́сна (singular feminine nominative)
газоно́сні (plural nominative)
газоно́сного (singular masculine)
газоно́сного (singular neuter)
газоно́сної (singular feminine)
газоно́сних (plural)
газоно́сному (singular masculine)
газоно́сному (singular neuter)
газоно́сній (singular feminine)
газоно́сним (plural)
газоно́сного (singular masculine animate)
газоно́сне (singular neuter animate)
газоно́сну (singular feminine animate)
газоно́сних (plural animate)
газоно́сний (singular masculine inanimate)
газоно́сні (plural inanimate)
газоно́сним (singular masculine instrumental)
газоно́сним (singular neuter instrumental)
газоно́сною (singular feminine instrumental)
газоно́сними (plural instrumental)
газоно́сному (singular masculine masculine)
газоно́снім (singular masculine masculine)
газоно́сному (singular neuter masculine)
газоно́снім (singular neuter masculine)
газоно́сній (singular feminine masculine)
газоно́сних (plural masculine)

Происходит от ??

геол. газоносный


галогенез

Происходит от ??

геол. галогенез


геоантикліналь

геоантикліна́ль (nominative singular)
геоантикліна́лі (nominative plural)
геоантикліна́лі (genitive singular)
геоантикліна́лей (genitive plural)
геоантикліна́лі (dative singular)
геоантикліна́лям (dative plural)
геоантикліна́ль (accusative singular)
геоантикліна́лі (accusative plural)
геоантикліна́ллю (instrumental singular)
геоантикліна́лями (instrumental plural)
геоантикліна́лі (locative singular)
геоантикліна́лях (locative plural)
геоантикліна́ле* (vocative singular)
геоантикліна́лі* (vocative plural)

Происходит от ??

геоантиклінальний

Ближайшее родство

прилагательные

геол. геоантиклиналь

геоантиклиналь


геосинкліналь

геосинкліна́ль (nominative singular)
геосинкліна́лі (nominative plural)
геосинкліна́лі (genitive singular)
геосинкліна́лей (genitive plural)
геосинкліна́лі (dative singular)
геосинкліна́лям (dative plural)
геосинкліна́ль (accusative singular)
геосинкліна́лі (accusative plural)
геосинкліна́ллю (instrumental singular)
геосинкліна́лями (instrumental plural)
геосинкліна́лі (locative singular)
геосинкліна́лях (locative plural)
геосинкліна́ле* (vocative singular)
геосинкліна́лі* (vocative plural)

От англ. geosynclinal «геосинклиналь», из geo- «гео-, земной» + syn- «со-, вместе» + -clinal «покатый, наклонный».

геосинклінальний

Ближайшее родство

прилагательные

геол. геосинклиналь

геосинклиналь


геотектура

геотекту́ра (nominative singular)
геотекту́ри (nominative plural)
геотекту́ри (genitive singular)
геотекту́р (genitive plural)
геотекту́рі (dative singular)
геотекту́рам (dative plural)
геотекту́ру (accusative singular)
геотекту́ри (accusative plural)
геотекту́рою (instrumental singular)
геотекту́рами (instrumental plural)
геотекту́рі (locative singular)
геотекту́рах (locative plural)
геотекту́ро* (vocative singular)
геотекту́ри* (vocative plural)

Происходит от ??

геол. геотектура (аналогично русскому слову)

геотектура (аналогично русскому слову)


гороутворення

геол. горообразование, орогенез

горообразование, орогенез


граувака

Происходит от ??

геол. граувакка


девонський

дево́нський (singular masculine nominative)
дево́нське (singular neuter nominative)
дево́нська (singular feminine nominative)
дево́нські (plural nominative)
дево́нського (singular masculine)
дево́нського (singular neuter)
дево́нської (singular feminine)
дево́нських (plural)
дево́нському (singular masculine)
дево́нському (singular neuter)
дево́нській (singular feminine)
дево́нським (plural)
дево́нського (singular masculine animate)
дево́нське (singular neuter animate)
дево́нську (singular feminine animate)
дево́нських (plural animate)
дево́нський (singular masculine inanimate)
дево́нські (plural inanimate)
дево́нським (singular masculine instrumental)
дево́нським (singular neuter instrumental)
дево́нською (singular feminine instrumental)
дево́нськими (plural instrumental)
дево́нському (singular masculine masculine)
дево́нськім (singular masculine masculine)
дево́нському (singular neuter masculine)
дево́нськім (singular neuter masculine)
дево́нській (singular feminine masculine)
дево́нських (plural masculine)

От девон, далее из ??

девон

Ближайшее родство

существительные

геол. девонский


делювій

делю́вій (nominative singular)
делю́вії (nominative plural)
делю́вія (genitive singular)
делю́віїв (genitive plural)
делю́вієві, делю́вію (dative singular)
делю́віям (dative plural)
делю́вій (accusative singular)
делю́вії (accusative plural)
делю́вієм (instrumental singular)
делю́віями (instrumental plural)
делю́вії (locative singular)
делю́вію (locative singular)
делю́віях (locative plural)
делю́вію* (vocative singular)
делю́вії* (vocative plural)

Происходит от ??

делювіальний

Ближайшее родство

прилагательные

геол. делювий


елювіальний

Происходит от ??

елювій

Ближайшее родство

существительные

геол. элювиальный


ерозійний

геол. эрозионный, эрозийный

эрозионный, эрозийный


епіцентр

епіцентр (nominative singular)
епіцентри (nominative plural)
епіцентру (genitive singular)
епіцентрів (genitive plural)
епіцентрові (dative singular)
епіцентру (dative singular)
епіцентрам (dative plural)
епіцентр (accusative singular)
епіцентри (accusative plural)
епіцентром (instrumental singular)
епіцентрами (instrumental plural)
епіцентрі (locative singular)
епіцентру (locative singular)
епіцентрах (locative plural)
епіцентру* (vocative singular)
епіцентри* (vocative plural)

епіцентральний

Ближайшее родство

прилагательные

епіцентричний

Ближайшее родство

прилагательные

геол. эпицентр


еоцен

еоце́н (nominative singular)
*еоце́ни (nominative plural)
еоце́на (genitive singular)
*еоце́нів (genitive plural)
еоце́нові (dative singular)
еоце́ну (dative singular)
*еоце́нам (dative plural)
еоце́н (accusative singular)
*еоце́ни (accusative plural)
еоце́ном (instrumental singular)
*еоце́нами (instrumental plural)
на/у еоце́ні (locative singular)
*на/у еоце́нах (locative plural)
еоце́не* (vocative singular)
*еоце́ни* (vocative plural)

Происходит от др.-греч. ἠώς «заря, рассвет» + др.-греч. καινός «новый» . Название «эоцен» предложил шотландский геолог Чарлз Лайель в 1833 году.


ілювіальний

Происходит от ??

ілювій

Ближайшее родство

существительные

геол. иллювиальный

иллювиальный


ілювій

геол. иллювий


кайнозойський

Происходит от сущ. кайнозой, далее из καινός «новый», далее из праиндоевр. *kan-/*ken- «молодой, новый; начинать», + ζωή «жизнь», далее из праиндоевр. *gwei-/*gʷei(w)o- «жить». Научный термин

кайнозой

Ближайшее родство

существительные

геол. кайнозойский

кайнозойский


карбоновий

От сущ. карбон, далее из лат. carbo (род. п. carbonis) «уголь», далее из праиндоевр. *ker- «жар; гореть».

карбон

Ближайшее родство

существительные

геол. карбоновый


карстовий

ка́рстовий (singular masculine nominative)
ка́рстове (singular neuter nominative)
ка́рстова (singular feminine nominative)
ка́рстові (plural nominative)
ка́рстового (singular masculine)
ка́рстового (singular neuter)
ка́рстової (singular feminine)
ка́рстових (plural)
ка́рстовому (singular masculine)
ка́рстовому (singular neuter)
ка́рстовій (singular feminine)
ка́рстовим (plural)
ка́рстового (singular masculine animate)
ка́рстове (singular neuter animate)
ка́рстову (singular feminine animate)
ка́рстових (plural animate)
ка́рстовий (singular masculine inanimate)
ка́рстові (plural inanimate)
ка́рстовим (singular masculine instrumental)
ка́рстовим (singular neuter instrumental)
ка́рстовою (singular feminine instrumental)
ка́рстовими (plural instrumental)
ка́рстовому (singular masculine masculine)
ка́рстовім (singular masculine masculine)
ка́рстовому (singular neuter masculine)
ка́рстовім (singular neuter masculine)
ка́рстовій (singular feminine masculine)
ка́рстових (plural masculine)

От сущ. карст, далее из нем. Karst «карст», далее из словенск. Kras.

карст

Ближайшее родство

существительные

геол. карстовый


кімберліт

геол. кимберлит


кліваж

геол. кливаж


колювій

колю́вій (nominative singular)
колю́вії (nominative plural)
колю́вія (genitive singular)
колю́віїв (genitive plural)
колю́вієві, колю́вію (dative singular)
колю́віям (dative plural)
колю́вій (accusative singular)
колю́вії (accusative plural)
колю́вієм (instrumental singular)
колю́віями (instrumental plural)
колю́вії (locative singular)
колю́вію (locative singular)
колю́віях (locative plural)
колю́вію* (vocative singular)
колю́вії́* (vocative plural)

Происходит от ??

геол. коллювий


лаколіт

Происходит от ??

лаколітовий

Ближайшее родство

прилагательные

геол. лакколит


магматичний

магмати́чний (singular masculine nominative)
магмати́чне (singular neuter nominative)
магмати́чна (singular feminine nominative)
магмати́чні (plural nominative)
магмати́чного (singular masculine)
магмати́чного (singular neuter)
магмати́чної (singular feminine)
магмати́чних (plural)
магмати́чному (singular masculine)
магмати́чному (singular neuter)
магмати́чній (singular feminine)
магмати́чним (plural)
магмати́чного (singular masculine animate)
магмати́чне (singular neuter animate)
магмати́чну (singular feminine animate)
магмати́чних (plural animate)
магмати́чний (singular masculine inanimate)
магмати́чні (plural inanimate)
магмати́чним (singular masculine instrumental)
магмати́чним (singular neuter instrumental)
магмати́чною (singular feminine instrumental)
магмати́чними (plural instrumental)
магмати́чному (singular masculine masculine)
магмати́чнім (singular masculine masculine)
магмати́чному (singular neuter masculine)
магмати́чнім (singular neuter masculine)
магмати́чній (singular feminine masculine)
магмати́чних (plural masculine)

Происходит от сущ. магма, далее из др.-греч. μάγμα «замес, замешанное тесто», от гл. μάσσω «месить»; восходит к праиндоевр. *mag- «перемешивание». В ряде европейских языков слово заимств. через лат. magma «осадок, отстой».

магма

Ближайшее родство

существительные

геол. магматический

магматический


мантія

ма́нтія (nominative singular)
ма́нтії (nominative plural)
ма́нтії (genitive singular)
ма́нтій (genitive plural)
ма́нтії (dative singular)
ма́нтіям (dative plural)
ма́нтію (accusative singular)
ма́нтії (accusative plural)
ма́нтією (instrumental singular)
ма́нтіями (instrumental plural)
ма́нтії (locative singular)
ма́нтіях (locative plural)
ма́нтіє* (vocative singular)
ма́нтії* (vocative plural)

Происходит от др.-русск. манътиıа, манътка, далее из mantum «плащ, накидка», обратное словообразование из mantellum «покрывало, покров», далее из неустановленной формы; предположительно из кельтского. В др.-русском слово заимствовано из лат. через ср.-греч. μάντιον. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

мантійний

Ближайшее родство

прилагательные

геол. мантия


метаморфізм

Происходит от ??

геол. метаморфизм


мігма

Происходит от ??

геофиз. мигма


міоцен

Происходит от ??

міоценовий

Ближайшее родство

прилагательные

геол. миоцен


міоценовий

міоце́новий (singular masculine nominative)
міоце́нове (singular neuter nominative)
міоце́нова (singular feminine nominative)
міоце́нові (plural nominative)
міоце́нового (singular masculine)
міоце́нового (singular neuter)
міоце́нової (singular feminine)
міоце́нових (plural)
міоце́новому (singular masculine)
міоце́новому (singular neuter)
міоце́новій (singular feminine)
міоце́новим (plural)
міоце́нового (singular masculine animate)
міоце́нове (singular neuter animate)
міоце́нову (singular feminine animate)
міоце́нових (plural animate)
міоце́новий (singular masculine inanimate)
міоце́нові (plural inanimate)
міоце́новим (singular masculine instrumental)
міоце́новим (singular neuter instrumental)
міоце́новою (singular feminine instrumental)
міоце́новими (plural instrumental)
міоце́новому (singular masculine masculine)
міоце́новім (singular masculine masculine)
міоце́новому (singular neuter masculine)
міоце́новім (singular neuter masculine)
міоце́новій (singular feminine masculine)
міоце́нових (plural masculine)

От сущ. міоцен, далее из ??

міоцен

Ближайшее родство

существительные

геол. миоценовый


моренний

море́нний (singular masculine nominative)
море́нне (singular neuter nominative)
море́нна (singular feminine nominative)
море́нні (plural nominative)
море́нного (singular masculine)
море́нного (singular neuter)
море́нної (singular feminine)
море́нних (plural)
море́нному (singular masculine)
море́нному (singular neuter)
море́нній (singular feminine)
море́нним (plural)
море́нного (singular masculine animate)
море́нне (singular neuter animate)
море́нну (singular feminine animate)
море́нних (plural animate)
море́нний (singular masculine inanimate)
море́нні (plural inanimate)
море́нним (singular masculine instrumental)
море́нним (singular neuter instrumental)
море́нною (singular feminine instrumental)
море́нними (plural instrumental)
море́нному (singular masculine masculine)
море́ннім (singular masculine masculine)
море́нному (singular neuter masculine)
море́ннім (singular neuter masculine)
море́нній (singular feminine masculine)
море́нних (plural masculine)

От сущ. морена, далее из франц. moraine «морена» (с 1779 г.), из савойск. morêna — то же; предположительно восходит через прованс. morre к вульг. лат. *murrum «холм, бугорок».

морена

Ближайшее родство

существительные

геол. моренный


неводоносний

Происходит от ??

геол. неводоносный

неводоносный


олігоцен

олігоце́н (nominative singular)
олігоце́ни (nominative plural)
олігоце́на (genitive singular)
олігоце́нів (genitive plural)
олігоце́нові (dative singular)
олігоце́ну (dative singular)
олігоце́нам (dative plural)
олігоце́н (accusative singular)
олігоце́ни (accusative plural)
олігоце́ном (instrumental singular)
олігоце́нами (instrumental plural)
олігоце́ні (locative singular)
олігоце́ну (locative singular)
олігоце́нах (locative plural)
олігоце́ну* (vocative singular)
олігоце́ни* (vocative plural)

Происходит от ??

олігоце́новий

Ближайшее родство

прилагательные

геол. олигоцен


орогенез

геол. горообразование, орогенез

горообразование, орогенез


палеоліт

геол. палеолит


пліоценовий

геол. плиоценовый


пліоцен

Из др.-греч. πλείων (pleíōn) «больший» + καινός (kainós) «новый». Термин придуман в начале 1830-х годов шотландским учёным Чарльзом Лайелем совместно с В. Вьювеллом (Rev. W. Whewell).

геол. плиоцен


поклади

по́клади (nominative plural)
по́кладів (genitive plural)
по́кладам (dative plural)
по́клади (accusative plural)
по́кладами (instrumental plural)
по́кладах (locative plural)
по́клади* (vocative plural)

Происходит от ??

геол. залежи полезных ископаемых

залежи полезных ископаемых

Тут відкрито десятки родовищ із покладами в інтервалі 5-6 км і глибше, включно з найглибшим на Євразійському континенті промисловим припливом газу з конденсатом на глибині 6300 м.

В'ячеслав Шестопалов

Потужний вуглеводневий потенціал надр України


силурійський

силурі́йський (singular masculine nominative)
силурі́йське (singular neuter nominative)
силурі́йська (singular feminine nominative)
силурі́йські (plural nominative)
силурі́йського (singular masculine)
силурі́йського (singular neuter)
силурі́йської (singular feminine)
силурі́йських (plural)
силурі́йському (singular masculine)
силурі́йському (singular neuter)
силурі́йській (singular feminine)
силурі́йським (plural)
силурі́йського (singular masculine animate)
силурі́йське (singular neuter animate)
силурі́йську (singular feminine animate)
силурі́йських (plural animate)
силурі́йський (singular masculine inanimate)
силурі́йські (plural inanimate)
силурі́йським (singular masculine instrumental)
силурі́йським (singular neuter instrumental)
силурі́йською (singular feminine instrumental)
силурі́йськими (plural instrumental)
силурі́йському (singular masculine masculine)
силурі́йськім (singular masculine masculine)
силурі́йському (singular neuter masculine)
силурі́йськім (singular neuter masculine)
силурі́йській (singular feminine masculine)
силурі́йських (plural masculine)

Происходит от ??

силур

Ближайшее родство

существительные

геол. силурийский


синекліза

синеклі́за (nominative singular)
синеклі́зи (nominative plural)
синеклі́зи (genitive singular)
синеклі́з (genitive plural)
синеклі́зі (dative singular)
синеклі́зам (dative plural)
синеклі́зу (accusative singular)
синеклі́зи (accusative plural)
синеклі́зою (instrumental singular)
синеклі́зами (instrumental plural)
синеклі́зі (locative singular)
синеклі́зах (locative plural)
синеклі́зо* (vocative singular)
синеклі́зи* (vocative plural)

Происходит от ??

геол. синеклиза


скид

скид (nominative singular)
скиди (nominative plural)
скиду (genitive singular)
скидів (genitive plural)
скидові (dative singular)
скиду (dative singular)
скидам (dative plural)
скид (accusative singular)
скиди (accusative plural)
скидом (instrumental singular)
скидами (instrumental plural)
скиді (locative singular)
скиду (locative singular)
скидах (locative plural)
скиду* (vocative singular)
скиди* (vocative plural)

Происходит от праслав. *kɨdātī,, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. искыдати «выбрасывать», съкыдати сѩ (др.-греч. ἐκκενοῦσθαι), русск. кинуть, кидать, укр. ки́нути, кида́ти, болг. ки́на «рву», сербохорв. ки̏дати, ки̏да̑м «рвать, прерывать; вычищать навоз», соверш. ки̏нути се «убраться прочь», словенск. kídati, kȋdam, чешск. kydat «чистить хлев», словацк. kуdаť, польск. kidać «выбрасывать», в.-луж. kidać, н.-луж. kidaś «лить»; восходит к праиндоевр. *(s)keud- «гнать, бросать». Родственно латышск. kûdinât, kûdît «подгонять, гнать», др.-инд. cṓdati, сōdáуаti «подгоняет, теснит», нов.-перс. čušt «бойкий, деятельный», нов.-в.-нем. hutzen «подгонять». Далее сравнивают с лит. skudrùs «проворный», др.-инд. skúndatē «спешит», др.-исл. skiótа «метать, стрелять», skiótask «бросаться на кого-либо», др.-в.-нем. sсiоzаn «броситься», др.-исл. skynda «торопиться». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

геол. сброс, сдвиг

сброс, сдвиг


сріблоносний

сріблоно́сний (singular masculine nominative)
сріблоно́сне (singular neuter nominative)
сріблоно́сна (singular feminine nominative)
сріблоно́сні (plural nominative)
сріблоно́сного (singular masculine)
сріблоно́сного (singular neuter)
сріблоно́сної (singular feminine)
сріблоно́сних (plural)
сріблоно́сному (singular masculine)
сріблоно́сному (singular neuter)
сріблоно́сній (singular feminine)
сріблоно́сним (plural)
сріблоно́сного (singular masculine animate)
сріблоно́сне (singular neuter animate)
сріблоно́сну (singular feminine animate)
сріблоно́сних (plural animate)
сріблоно́сний (singular masculine inanimate)
сріблоно́сні (plural inanimate)
сріблоно́сним (singular masculine instrumental)
сріблоно́сним (singular neuter instrumental)
сріблоно́сною (singular feminine instrumental)
сріблоно́сними (plural instrumental)
сріблоно́сному (singular masculine masculine)
сріблоно́снім (singular masculine masculine)
сріблоно́сному (singular neuter masculine)
сріблоно́снім (singular neuter masculine)
сріблоно́сній (singular feminine masculine)
сріблоно́сних (plural masculine)

Происходит от ??

геол. сереброносный, среброносный

сереброносный, среброносный


сталагміт

Происходит от ??

геол. сталагмит


стратовулкан

стратовулка́н (nominative singular)
стратовулка́ни (nominative plural)
стратовулка́на (genitive singular)
стратовулка́нів (genitive plural)
стратовулка́нові (dative singular)
стратовулка́ну (dative singular)
стратовулка́нам (dative plural)
стратовулка́н (accusative singular)
стратовулка́ни (accusative plural)
стратовулка́ном (instrumental singular)
стратовулка́нами (instrumental plural)
стратовулка́ні (locative singular)
стратовулка́ну (locative singular)
стратовулка́нах (locative plural)
стратовулка́ну* (vocative singular)
стратовулка́ни* (vocative plural)

Происходит от лат. stratum ‘настил, слой’ и итал. vulcano, восходящ. к лат. Vulcanus «Вулкан». Лат. Vulcanus — собств. имя древнеримского бога огня; предположительно этрусского происхождения

геол. стратовулкан

стратовулкан


товтри

Происходит от ??

геол. толтры, товтры

толтры, товтры


трансгресивний

Происходит от сущ. трансгресія, далее из лат. transgressio «переход, передвижение», из transgredi «переходить, перебираться», далее из trans «через, за», далее из праиндоевр. *tra- «переправляться» + gradi «идти, шагать» (восходит к праиндоевр. *ghredh-).

трансгресія

Ближайшее родство

существительные

трансгресивно

Ближайшее родство

геол. трансгрессивный

трансгрессивный


філітовий

геол. филлитовый


ґляціологія

ґляціоло́гія (nominative singular)
ґляціоло́гії (nominative plural)
ґляціоло́гії (genitive singular)
ґляціоло́гій (genitive plural)
ґляціоло́гії (dative singular)
ґляціоло́гіям (dative plural)
ґляціоло́гію (accusative singular)
ґляціоло́гії (accusative plural)
ґляціоло́гією (instrumental singular)
ґляціоло́гіями (instrumental plural)
ґляціоло́гії (locative singular)
ґляціоло́гіях (locative plural)
ґляціоло́гіє* (vocative singular)
ґляціоло́гії* (vocative plural)

Происходит от лат. glacies «лёд» (восходит к праиндоевр. *gel- «холод») + др.-греч. λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю, сообщаю, рассказываю»; родств. λόγος «слово, речь, разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова». Сконструированный термин был введен в научный обиход в ряде европейских языков в середине XIX века.

геофиз. гляциология


аркоз

геол. аркоз (аналогично русскому слову)

аркоз (аналогично русскому слову)


Пангея

Из нем. Pangäa «Всеземля, Пангея», из Pan- + -gäa;
* первая часть — из др.-греч. πᾶν (παντός) «всё, всякий»;
* вторая часть — из др.-греч. γῆ (др. формы γέα, γαῖα) «земля».

геол. Пангея


педосфера

педосфера (nominative singular)
педосфери (nominative plural)
педосфери (genitive singular)
педосфер (genitive plural)
педосфері (dative singular)
педосферам (dative plural)
педосферу (accusative singular)
педосфери (accusative plural)
педосферою (instrumental singular)
педосферами (instrumental plural)
педосфері (locative singular)
педосферах (locative plural)
педосферо* (vocative singular)
педосфери* (vocative plural)

Происходит от ??

геол. педосфера (аналогично русскому слову)

педосфера (аналогично русскому слову)


ксенокристал

геол. ксенокристалл

ксенокристалл


катаморфізм

геол. катаморфизм


геоантиклінальний

геоантикліна́льний (singular masculine nominative)
геоантикліна́льне (singular neuter nominative)
геоантикліна́льна (singular feminine nominative)
геоантикліна́льні (plural nominative)
геоантикліна́льного (singular masculine)
геоантикліна́льного (singular neuter)
геоантикліна́льної (singular feminine)
геоантикліна́льних (plural)
геоантикліна́льному (singular masculine)
геоантикліна́льному (singular neuter)
геоантикліна́льній (singular feminine)
геоантикліна́льним (plural)
геоантикліна́льного (singular masculine animate)
геоантикліна́льне (singular neuter animate)
геоантикліна́льну (singular feminine animate)
геоантикліна́льних (plural animate)
геоантикліна́льний (singular masculine inanimate)
геоантикліна́льні (plural inanimate)
геоантикліна́льним (singular masculine instrumental)
геоантикліна́льним (singular neuter instrumental)
геоантикліна́льною (singular feminine instrumental)
геоантикліна́льними (plural instrumental)
геоантикліна́льному (singular masculine masculine)
геоантикліна́льнім (singular masculine masculine)
геоантикліна́льному (singular neuter masculine)
геоантикліна́льнім (singular neuter masculine)
геоантикліна́льній (singular feminine masculine)
геоантикліна́льних (plural masculine)

геоантикліналь

Ближайшее родство

существительные

геол. геоантиклинальный

геоантиклинальный


вулканічна бомба

геол. вулканическая бомба

вулканическая бомба


базальтоїд

базальто́їд (nominative singular)
базальто́їди (nominative plural)
базальто́їду (genitive singular)
базальто́їдів (genitive plural)
базальто́їдові (dative singular)
базальто́їду (dative singular)
базальто́їдам (dative plural)
базальто́їд (accusative singular)
базальто́їди (accusative plural)
базальто́їдом (instrumental singular)
базальто́їдами (instrumental plural)
базальто́їді (locative singular)
базальто́їду (locative singular)
базальто́їдах (locative plural)
базальто́їде* (vocative singular)
базальто́їди* (vocative plural)

Из лат. basaltes, далее из лат. basanites, далее из др.-греч. βασανίτης от др.-греч. βάσανος «пробный камень» из ивр. ברזל (barsel) «железо» .

базальтоїдний

Ближайшее родство

существительные

геол. базальтоид


філіт

геол. филлит


ізокліналь

геол. изоклиналь


плейстоценовий

От сущ. плейстоцен, далее из англ. Pleistocene «плейстоцен», далее из Pleisto- + -cene;
* первая часть — из др.-греч. πλεῖστος «самый многочисленный, крупнейший», превосх. степень к πολύς «многий, многочисленный», далее из праиндоевр. *pele- «наполнять»;
* вторая часть — из др.-греч. καινός «новый», далее из праиндоевр. *kan-/*ken- «молодой, новый; начинать».

геол. плейстоценовый

плейстоценовый