пересікання

пересіка́ння (nominative singular)
пересіка́ння (nominative plural)
пересіка́ння (genitive singular)
пересіка́нь (genitive plural)
пересіка́нню (dative singular)
пересіка́нням (dative plural)
пересіка́ння (accusative singular)
пересіка́ння (accusative plural)
пересіка́нням (instrumental singular)
пересіка́ннями (instrumental plural)
пересіка́нні, пересіка́нню (locative singular)
пересіка́ннях (locative plural)
пересіка́ння* (vocative singular)
пересіка́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. пересікати, из пере- + -сікати (сікти), далее из праслав. *sěkti, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. сѣку, сѣчи, ст.-слав. сѣкѫ, сѣшти (др.-греч. κόπτειν), русск. секу, сечь, болг. сека́ «секу», сербохорв. сиjѐче̑м, сиjе̏ħи, словенск. sẹ́kati, sе̣̑kаm «рубить, сечь», чешск. sekat, síci, словацк. sеkаť, siесť, польск. siес, siecę, в.-луж. sykać, sус, н.-луж. sekaś, sес, полабск. sесt; из праиндоевр. *seik- «сухой, безводный». Праслав. *sěkǫ, *sěkti, первонач. атемат. глаг., родственно др.-лит. į̀sekti «насечь», išsekti «высечь», лат. sесō, -ārе «обрезаю», ирл. ésgid «отрубает», далее сюда относится секи́ра и сечь, лат. sасēnа «тесак жреца», др.-в.-нем. segansa «коса», sеh ср. р. «лемех», sёgа, saga «пила», алб. shat «кирка, мотыга». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

пересікальність

Ближайшее родство

существительные

пересікальний

Ближайшее родство

прилагательные

пересікати

Ближайшее родство

пересікатися

Ближайшее родство

пересікти

Ближайшее родство

пересіктися

Ближайшее родство

матем. пересекание, пересечение

пересекание, пересечение

Пересікання інженерними мережами споруд метрополітену слід передбачати під кутом 90°, в умовах реконструкції кут пересікання допускається зменшувати до 60°.

Українські теплові системи


перестоювання

пересто́ювання (nominative singular)
пересто́ювання (nominative plural)
пересто́ювання (genitive singular)
пересто́ювань (genitive plural)
пересто́юванню (dative singular)
пересто́юванням (dative plural)
пересто́ювання (accusative singular)
пересто́ювання (accusative plural)
пересто́юванням (instrumental singular)
пересто́юваннями (instrumental plural)
пересто́юванні, пересто́юванню (locative singular)
пересто́юваннях (locative plural)
пересто́ювання* (vocative singular)
пересто́ювання* (vocative plural)

Происходит от гл. перестоювати, далее из пере- + -стоювати (стояти), из праслав. *stojati, *stojǫ, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. стояти, стоѬ (греч. ἵστασθαι); ср.: укр. стояти, стою́, болг. стоя́, сербохорв. сто̀jи̑м, ста̀jати, словенск. stojím, státi «стоять», чешск. stojím, stát, словацк. stojím, stáť, польск. stoję, stać, в.-луж. stejeć (из stojać), н.-луж. stojaś, stojm; восходит к праиндоевр. *stā-. Праслав. *stojati, *stojǫ, связанное чередованием гласных со stati (стать), соответствует оск. staít «stat», stahínt, staie(n)t «stant», умбр. stahu «sto» (*stai̯ō), др.-инд. sthitás «стоящий», греч. στατός — то же, лат. status. От stō (*stāi̯ō), stārе «стоять», далее — лит. stóti, stóju «становиться, вступать», др.-прусск. роstāt «становиться», др.-инд. tíṣṭhati «остаётся на месте, стоит», авест. hištaiti «стоит», греч. ἵστημι «ставлю», лат. sistō — то же, др.-в.-нем. sta^n, ste^n «стоять», ирл. táu «есмь» (*stāi̯ō). Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

перестоювати

Ближайшее родство

перестоюватися

Ближайшее родство

перестояти

Ближайшее родство

техн. перестаивание

перестаивание


перехрещення

перехре́щення (nominative singular)
перехре́щення (nominative plural)
перехре́щення (genitive singular)
перехре́щень (genitive plural)
перехре́щенню (dative singular)
перехре́щенням (dative plural)
перехре́щення (accusative singular)
перехре́щення (accusative plural)
перехре́щенням (instrumental singular)
перехре́щеннями (instrumental plural)
перехре́щенні, перехре́щенню (locative singular)
перехре́щеннях (locative plural)
перехре́щення* (vocative singular)
перехре́щення* (vocative plural)

Происходит от ??

перехрещувати

Ближайшее родство

перекрещивание, перекрест


пишання

пиша́ння (nominative singular)
пиша́ння (nominative plural)
пиша́ння (genitive singular)
пиша́нь (genitive plural)
пиша́нню (dative singular)
пиша́нням (dative plural)
пиша́ння (accusative singular)
пиша́ння (accusative plural)
пиша́нням (instrumental singular)
пиша́ннями (instrumental plural)
пиша́нні, пиша́нню (locative singular)
пиша́ннях (locative plural)
пиша́ння* (vocative singular)
пиша́ння* (vocative plural)

От гл. пишатися, пишати, далее из ??

пишний

Ближайшее родство

прилагательные

пишати

Ближайшее родство

пишатися

Ближайшее родство


письменство

письме́нство (nominative singular)
письме́нства (nominative plural)
письме́нства (genitive singular)
письме́нств (genitive plural)
письме́нству (dative singular)
письме́нствам (dative plural)
письме́нство (accusative singular)
письме́нства (accusative plural)
письме́нством (instrumental singular)
письме́нствами (instrumental plural)
письме́нстві (locative singular)
письме́нствах (locative plural)
письме́нство* (vocative singular)
письме́нства* (vocative plural)

Происходит от ??

писемність

Ближайшее родство

существительные

письменництво

Ближайшее родство

существительные

писательство

устар. грамотность

письменность


підліплювання

підлі́плювання (nominative singular)
підлі́плювання (nominative plural)
підлі́плювання (genitive singular)
підлі́плювань (genitive plural)
підлі́плюванню (dative singular)
підлі́плюванням (dative plural)
підлі́плювання (accusative singular)
підлі́плювання (accusative plural)
підлі́плюванням (instrumental singular)
підлі́плюваннями (instrumental plural)
підлі́плюванні, підлі́плюванню (locative singular)
підлі́плюваннях (locative plural)
підлі́плювання* (vocative singular)
підлі́плювання* (vocative plural)

Происходит от ??

підліплений

Ближайшее родство

прилагательные

підліплювати

Ближайшее родство

підліпити

Ближайшее родство

подлепление, подлепливание; прилипание


підлабузництво

підлабу́зництво (nominative singular)
підлабу́зництва (nominative plural)
підлабу́зництва (genitive singular)
підлабу́зництву (dative singular)
підлабу́зництвам (dative plural)
підлабу́зництво (accusative singular)
підлабу́зництва (accusative plural)
підлабу́зництвом (instrumental singular)
підлабу́зництвами (instrumental plural)
підлабу́зництву (locative singular)
підлабу́зництвах (locative plural)
підлабу́зництво* (vocative singular)
підлабу́зництва* (vocative plural)

Происходит от ??

підлабуза

Ближайшее родство

существительные

підлабузник

Ближайшее родство

существительные

підлабузниця

Ближайшее родство

существительные

підлабузницький

Ближайшее родство

прилагательные

подхалимство


підлужування

підлу́жування (nominative singular)
підлу́жування (nominative plural)
підлу́жування (genitive singular)
підлу́жувань (genitive plural)
підлу́жуванню (dative singular)
підлу́жуванням (dative plural)
підлу́жування (accusative singular)
підлу́жування (accusative plural)
підлу́жуванням (instrumental singular)
підлу́жуваннями (instrumental plural)
підлу́жуванні, підлу́жуванню (locative singular)
підлу́жуваннях (locative plural)
підлу́жування* (vocative singular)
підлу́жування* (vocative plural)

Происходит от гл. підлужувати, далее из ??

підлуговування

Ближайшее родство

существительные

луг

Ближайшее родство

существительные

підлуговувати

Ближайшее родство

підлужувати

Ближайшее родство

хим. подщелачивание

подщелачивание


підсовування

підсо́вування (nominative singular)
підсо́вування (nominative plural)
підсо́вування (genitive singular)
підсо́вувань (genitive plural)
підсо́вуванню (dative singular)
підсо́вуванням (dative plural)
підсо́вування (accusative singular)
підсо́вування (accusative plural)
підсо́вуванням (instrumental singular)
підсо́вуваннями (instrumental plural)
підсо́вуванні, підсо́вуванню (locative singular)
підсо́вуваннях (locative plural)
підсо́вування* (vocative singular)
підсо́вування* (vocative plural)

От гл. підсовувати, далее из ??

підсовувати

Ближайшее родство

подсовывание


підштовхування

підшто́вхування (nominative singular)
підшто́вхування (nominative plural)
підшто́вхування (genitive singular)
підшто́вхувань (genitive plural)
підшто́вхуванню (dative singular)
підшто́вхуванням (dative plural)
підшто́вхування (accusative singular)
підшто́вхування (accusative plural)
підшто́вхуванням (instrumental singular)
підшто́вхуваннями (instrumental plural)
підшто́вхуванні, підшто́вхуванню (locative singular)
підшто́вхуваннях (locative plural)
підшто́вхування* (vocative singular)
підшто́вхування* (vocative plural)

Происходит от ??

підштовхнути

Ближайшее родство

підштовхувати

Ближайшее родство

подталкивание

перен. подстрекательство

подстрекательство


пластифікування

пластифікува́ння (nominative singular)
пластифікува́ння (nominative plural)
пластифікува́ння (genitive singular)
пластифікува́нь (genitive plural)
пластифікува́нню (dative singular)
пластифікува́нням (dative plural)
пластифікува́ння (accusative singular)
пластифікува́ння (accusative plural)
пластифікува́нням (instrumental singular)
пластифікува́ннями (instrumental plural)
пластифікува́нні, пластифікува́нню (locative singular)
пластифікува́ннях (locative plural)
пластифікува́ння* (vocative singular)
пластифікува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

пластифікатор

Ближайшее родство

существительные

пластифікація

Ближайшее родство

существительные

пластифікований

Ближайшее родство

прилагательные

пластифіковний

Ближайшее родство

прилагательные

пластифіковуваний

Ближайшее родство

прилагательные

пластифікувальний

Ближайшее родство

прилагательные

пластифікувати

Ближайшее родство

техн. пластифицирование, пластификация

пластифицирование, пластификация


побачення

поба́чення (nominative singular)
поба́чення (nominative plural)
поба́чення (genitive singular)
поба́чень (genitive plural)
поба́ченню (dative singular)
поба́ченням (dative plural)
поба́чення (accusative singular)
поба́чення (accusative plural)
поба́ченням (instrumental singular)
поба́ченнями (instrumental plural)
поба́ченні, поба́ченню (locative singular)
поба́ченнях (locative plural)
поба́чення* (vocative singular)
поба́чення* (vocative plural)

Происходит от ??

бачення

Ближайшее родство

существительные

телебачення

Ближайшее родство

существительные

бачити

Ближайшее родство

побачити

Ближайшее родство

бачитись

Ближайшее родство

пробачити

Ближайшее родство

вбачати

Ближайшее родство

І знов брехатиме Лясков, як познайомився, як півгодини розмовляв з нею, як домовився про побачення на березі.

И опять будет врать Лясков, как познакомился, как полчаса разговаривал с ней, как условился освидании на берегу.

Павло Загребельний

Добрий Диявол

Ваше побачення тим часом відкладається, ви можете не йти.

Вашавстреча тем временем откладывается, вы можете не идти.

Павло Загребельний

Диво


повалення

пова́лення (nominative singular)
пова́лення (nominative plural)
пова́лення (genitive singular)
пова́лень (genitive plural)
пова́ленню (dative singular)
пова́ленням (dative plural)
пова́лення (accusative singular)
пова́лення (accusative plural)
пова́ленням (instrumental singular)
пова́леннями (instrumental plural)
пова́ленні, пова́ленню (locative singular)
пова́леннях (locative plural)
пова́лення* (vocative singular)
пова́лення* (vocative plural)

Происходит от гл. повалити, далее из по- + валити, далее из ??

повалити

Ближайшее родство

повал; свержение


пожадання

пожада́ння (nominative singular)
пожада́ння (nominative plural)
пожада́ння (genitive singular)
пожада́нь (genitive plural)
пожада́нню (dative singular)
пожада́нням (dative plural)
пожада́ння (accusative singular)
пожада́ння (accusative plural)
пожада́нням (instrumental singular)
пожада́ннями (instrumental plural)
пожада́нні, пожада́нню (locative singular)
пожада́ннях (locative plural)
пожада́ння* (vocative singular)
пожада́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

то же, что жадання; желание


побережжя

побере́жжя (nominative singular)
побере́жжя (nominative plural)
побере́жжя (genitive singular)
побере́ж (genitive plural)
побере́жжю (dative singular)
побере́жжям (dative plural)
побере́жжя (accusative singular)
побере́жжя (accusative plural)
побере́жжям (instrumental singular)
побере́жжями (instrumental plural)
побере́жжі, побере́жжю (locative singular)
побере́жжях (locative plural)
побере́жжя* (vocative singular)
побере́жжя* (vocative plural)

Из по- + берег, далее от праслав. *bergъ, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. брѣгъ «берег, склон» (др.-греч. ὄχθη, αἰγιαλός, κρημνός), укр. бе́рег, болг. брегъ́т, сербохорв. бри̏jег, словенск. brė̑g «берег, склон», чешск. břeh, словацк. breh, польск. brzeg, в.-луж. brjóh, н.-луж. brjog; далее восходит к праиндоевр. *bherghos откуда др.-в.-нем. berg «гора», готск. baírgahei «горы», авест. barǝzah-cp. р. «гора, высота», армянск. barjr «высокий», др.-инд. br̥hаnt — «высокий», авест. bǝrǝzant — то же, валлийск. bre «гора, холм», ирл. brí «гора». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

побережанин

Ближайшее родство

существительные

побережець

Ближайшее родство

существительные

побережина

Ближайшее родство

существительные

берег узбережжя

Ближайшее родство

существительные

побережний

Ближайшее родство

прилагательные

геогр. побережье


позичення

пози́чення (nominative singular)
пози́чення (nominative plural)
пози́чення (genitive singular)
пози́чень (genitive plural)
пози́ченню (dative singular)
пози́ченням (dative plural)
пози́чення (accusative singular)
пози́чення (accusative plural)
пози́ченням (instrumental singular)
пози́ченнями (instrumental plural)
пози́ченні, пози́ченню (locative singular)
пози́ченнях (locative plural)
пози́чення* (vocative singular)
пози́чення* (vocative plural)

Происходит от ??

позика

Ближайшее родство

существительные

позичайло

Ближайшее родство

существительные

позичальник

Ближайшее родство

существительные

позичальниця

Ближайшее родство

существительные

позичання

Ближайшее родство

существительные

позичка

Ближайшее родство

существительные

позичковий

Ближайшее родство

прилагательные

позичати

Ближайшее родство

позичити

Ближайшее родство

занятие в долг


покоління

поколі́ння (nominative singular)
поколі́ння (nominative plural)
поколі́ння (genitive singular)
поколі́нь (genitive plural)
поколі́нню (dative singular)
поколі́нням (dative plural)
поколі́ння (accusative singular)
поколі́ння (accusative plural)
поколі́нням (instrumental singular)
поколі́ннями (instrumental plural)
поколі́нні, поколі́нню (locative singular)
поколі́ннях (locative plural)
поколі́ння* (vocative singular)
поколі́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

Дійсно, вплив історії колишніх поколінь є важливим для того, що відбувається з поколіннями нинішніми.

Тетяна Андрєєва

Куріння та здоров'я майбутніх дітей


покращення

покра́щення (nominative singular)
покра́щення (nominative plural)
покра́щення (genitive singular)
покра́щень (genitive plural)
покра́щенню (dative singular)
покра́щенням (dative plural)
покра́щення (accusative singular)
покра́щення (accusative plural)
покра́щенням (instrumental singular)
покра́щеннями (instrumental plural)
покра́щенні, покра́щенню (locative singular)
покра́щеннях (locative plural)
покра́щення* (vocative singular)
покра́щення* (vocative plural)

Происходит от ??

покращити

Ближайшее родство

покращувати

Ближайшее родство

Очікувати покращення економічної ситуації ані в цьому році, ані в коротко- чи середньостроковій перспективі не доводиться.

Ожидать улучшения экономической ситуации ни в этом году, ни в кратко- или среднесрочной перспективе не приходится.

Мацієвський Юрій

Отже, чи доживе Україна до 2015 року?

Українська Правда


порівняння

порівня́ння (nominative singular)
порівня́ння (nominative plural)
порівня́ння (genitive singular)
порівня́нь (genitive plural)
порівня́нню (dative singular)
порівня́нням (dative plural)
порівня́ння (accusative singular)
порівня́ння (accusative plural)
порівня́нням (instrumental singular)
порівня́ннями (instrumental plural)
порівня́нні, порівня́нню (locative singular)
порівня́ннях (locative plural)
порівня́ння* (vocative singular)
порівня́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

сравнение; сопоставление; сличение


поранення

пора́нення (nominative singular)
пора́нення (nominative plural)
пора́нення (genitive singular)
пора́нень (genitive plural)
пора́ненню (dative singular)
пора́ненням (dative plural)
пора́нення (accusative singular)
пора́нення (accusative plural)
пора́ненням (instrumental singular)
пора́неннями (instrumental plural)
пора́ненні, пора́ненню (locative singular)
пора́неннях (locative plural)
пора́нення* (vocative singular)
пора́нення* (vocative plural)

Происходит от гл. поранити, от по- + ранити, далее из праслав. *rana, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. рана (др.-греч. πληγή, μάστιξ; Супр.), русск., укр., белор. ра́на, болг. ра́на, сербохорв. ра̏на, словенск. rána, чешск. ránа «рана; удар; несчастье», словацк., польск., в.-луж., н.-луж. rаnа. Родственно др.-инд. vraṇás м., vraṇám ср. р. «рана; щель, трещина», vrаṇауаti «ранит», далее — алб. varrë ж. «рана», vras «убиваю», vrásijë «убийство». Не представляется более вероятным сравнение *рана с ре́дкий или с др.-инд. ráṇas м., ср. «воинственность», авест. rāna- «воин, борец». Лит. ronà «рана» заимств. из слав. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

поранити

Ближайшее родство

поранение, ранение


портретування

портретува́ння (nominative singular)
портретува́ння (nominative plural)
портретува́ння (genitive singular)
портретува́нь (genitive plural)
портретува́нню (dative singular)
портретува́нням (dative plural)
портретува́ння (accusative singular)
портретува́ння (accusative plural)
портретува́нням (instrumental singular)
портретува́ннями (instrumental plural)
портретува́нні, портретува́нню (locative singular)
портретува́ннях (locative plural)
портретува́ння* (vocative singular)
портретува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. портретувати и сущ. портрет, далее из франц. portrait, прич. прош. от portraire «снимать изображение».

портрет

Ближайшее родство

существительные

портретист

Ближайшее родство

существительные

портретистка

Ближайшее родство

существительные

портретний

Ближайшее родство

прилагательные

портретований

Ближайшее родство

прилагательные

портретувати

Ближайшее родство

искусств. портретирование

портретирование


постигання

постига́ння (nominative singular)
постига́ння (nominative plural)
постига́ння (genitive singular)
постига́нь (genitive plural)
постига́нню (dative singular)
постига́нням (dative plural)
постига́ння (accusative singular)
постига́ння (accusative plural)
постига́нням (instrumental singular)
постига́ннями (instrumental plural)
постига́нні, постига́нню (locative singular)
постига́ннях (locative plural)
постига́ння* (vocative singular)
постига́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

постигати

Ближайшее родство

поспевание, созревание


потріскування

потрі́скування (nominative singular)
потрі́скування (nominative plural)
потрі́скування (genitive singular)
ь (genitive plural)
потрі́скуванню (dative singular)
потрі́скуванням (dative plural)
потрі́скування (accusative singular)
потрі́скування (accusative plural)
потрі́скуванням (instrumental singular)
потрі́скуваннями (instrumental plural)
потрі́скуванні, потрі́скуванню (locative singular)
потрі́скуваннях (locative plural)
потрі́скування* (vocative singular)
потрі́скування* (vocative plural)

Происходит от гл. потріскувати, и сущ. тріск, далее из праслав. *trěskъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. трѣскъ, церк.-слав. трѣскъ «гром», русск. треск, трещина, укр. тріск, болг. тря́скот «треск», сербохорв. три̏jесак (род. п. -ска) «гром», словенск. trẹsk «треск, грохот», чешск. třesk «треск», словацк. tresk. польск. trzask. Отсюда треща́ть, тре́скаться, укр. трiща́ти, трíскати, белор. тре́скаць, церк.-слав. трѣскати Ώstrерitum еdеrе᾽, трѣснѫти «ударить, поразить», болг. треща́, тря́скам «трещу, гремлю», словенск. trẹ́ščati «трескаться», trẹ́ščiti «вызывать треск», trẹ́skati «вызывать треск, бросать», чешск. třeštěti «трещать», třeskati – то же, словацк. trеšt᾽аt᾽ «трещать», польск. trzeszczeć, trzaskać «хлопать, хрустеть», в.-луж. třěskać «трещать (о морозе)». Праслав. *trěskъ, *trěščati, *trěskati связано чередованием гласных с русск.-церк.-слав. троска «молния» (ХI в.), польск. troskot «треск», чешск. troska «обломок, отход», далее родственно лит. treškė́ti, traškė́ti «трещать, щелкать», traškà «ломкость», латышск. trašk̨is «шум, шорох», лит. tróškis «трещина»; далее сближают с готск. þriskan «молотить», ga-þrask «гумно», нов.-в.-нем. dreschen «молотить». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

тріск

Ближайшее родство

существительные

потріскувати

Ближайшее родство

потрескивание


появлення

поя́влення (nominative singular)
поя́влення (nominative plural)
поя́влення (genitive singular)
поя́влень (genitive plural)
поя́вленню (dative singular)
поя́вленням (dative plural)
поя́влення (accusative singular)
поя́влення (accusative plural)
поя́вленням (instrumental singular)
поя́вленнями (instrumental plural)
поя́вленні, поя́вленню (locative singular)
поя́вленнях (locative plural)
поя́влення* (vocative singular)
поя́влення* (vocative plural)

Происходит от ??


православ'я

правосла́в'я (nominative singular)
правосла́в'я (genitive singular)
правосла́в'ю (dative singular)
правосла́в'я (accusative singular)
правосла́в'ям (instrumental singular)
правосла́в'ї, правосла́в'ю (locative singular)
правосла́в'я* (vocative singular)

Происходит от ??

православність

Ближайшее родство

существительные

православний

Ближайшее родство

прилагательные

религ. православие


поширення

поши́рення (nominative singular)
поши́рення (nominative plural)
поши́рення (genitive singular)
поши́рень (genitive plural)
поши́ренню (dative singular)
поши́ренням (dative plural)
поши́рення (accusative singular)
поши́рення (accusative plural)
поши́ренням (instrumental singular)
поши́реннями (instrumental plural)
поши́ренні, поши́ренню (locative singular)
поши́реннях (locative plural)
поши́рення* (vocative singular)
поши́рення* (vocative plural)

Происходит от гл. поширити, из по- + ширити, далее от прил. широкий, из праслав. *širokъ(jь), от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. широкъ (др.-греч. πλατύς, εὑρύχωρος), русск., укр. широ́кий, белор. шыро́кi, болг. широ́к, сербохорв. шѝрок, широ̀ка, широ̀ко, шѝроки, словенск. širòk, -о̑kа, чешск., словацк. široký, польск. szeroki, в.-луж. šěroki, н.-луж. šyroki, полаб. sårüke. Производное с суф. -окъ (ср. высокий, глубокий) от корня *šir-, восходит к праиндоевр. *sei-r-. Использованы данные этимологического словаря А. К. Шапошникова; см. Список литературы.

поширеність

Ближайшее родство

существительные

поширювання

Ближайшее родство

существительные

поширювач

Ближайшее родство

существительные

поширювачка

Ближайшее родство

существительные

поширений

Ближайшее родство

прилагательные

поширювальний

Ближайшее родство

прилагательные

поширюваний

Ближайшее родство

прилагательные

поширити

Ближайшее родство

поширитися

Ближайшее родство

поширювати

Ближайшее родство

поширюватися

Ближайшее родство

ширити

Ближайшее родство

поширено

Ближайшее родство

расширение; распространение

распространение, распространённость


приборкування

прибо́ркування (nominative singular)
прибо́ркування (nominative plural)
прибо́ркування (genitive singular)
прибо́ркувань (genitive plural)
прибо́ркуванню (dative singular)
прибо́ркуванням (dative plural)
прибо́ркування (accusative singular)
прибо́ркування (accusative plural)
прибо́ркуванням (instrumental singular)
прибо́ркуваннями (instrumental plural)
прибо́ркуванні, прибо́ркуванню (locative singular)
прибо́ркуваннях (locative plural)
прибо́ркування* (vocative singular)
прибо́ркування* (vocative plural)

приборкання

Ближайшее родство

существительные

приборканий

Ближайшее родство

прилагательные

приборкати

Ближайшее родство

приборкувати

Ближайшее родство

приручение; укрощение, обуздание


презирство

прези́рство (nominative singular)
прези́рства (nominative plural)
прези́рства (genitive singular)
прези́рств (genitive plural)
прези́рству (dative singular)
прези́рствам (dative plural)
прези́рство (accusative singular)
прези́рства (accusative plural)
прези́рством (instrumental singular)
прези́рствами (instrumental plural)
прези́рству (locative singular)
прези́рствах (locative plural)
прези́рство* (vocative singular)
прези́рства* (vocative plural)

Образовано от ст.-слав. прѣзирати с помощью суффикса -ств и окончания среднего рода -о. Родственно русск. презрение, сербохорв. прѐзирати

прези́рливий

Ближайшее родство

прилагательные

А в цьому суспільстві масові розстріли, презирство до людини та цілих народів, деспотизм, ГУЛАГ, терор спецслужб, голодомори були не помилками, не спотвореннями, а самою суттю системи.

А в этом обществе массовые расстрелы,презрение к человеку и целым народам, деспотизм, ГУЛАГ, террор спецслужб, голодоморы были не ошибками, не искажениями, а самой сутью системы.

Гром барабанов, рев фанфар и еле слышный голос правды...

пренебрежение


призбирання

призбира́ння (nominative singular)
призбира́ння (nominative plural)
призбира́ння (genitive singular)
призбира́нь (genitive plural)
призбира́нню (dative singular)
призбира́нням (dative plural)
призбира́ння (accusative singular)
призбира́ння (accusative plural)
призбира́нням (instrumental singular)
призбира́ннями (instrumental plural)
призбира́нні, призбира́нню (locative singular)
призбира́ннях (locative plural)
призбира́ння* (vocative singular)
призбира́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

призбирувати

Ближайшее родство

призбирати

Ближайшее родство

сбор, (постепенное) накопление, собирание


применшення

приме́ншення (nominative singular)
приме́ншення (nominative plural)
приме́ншення (genitive singular)
приме́ншень (genitive plural)
приме́ншенню (dative singular)
приме́ншенням (dative plural)
приме́ншення (accusative singular)
приме́ншення (accusative plural)
приме́ншенням (instrumental singular)
приме́ншеннями (instrumental plural)
приме́ншенні, приме́ншенню (locative singular)
приме́ншеннях (locative plural)
приме́ншення* (vocative singular)
приме́ншення* (vocative plural)

Происходит от ??

преуменьшение; умаление


примор'я

примо́р'я (nominative singular)
примо́р'я (genitive singular)
примо́р'ю (dative singular)
примо́р'я (accusative singular)
примо́р'ям (instrumental singular)
примо́р'ї, примо́р'ю (locative singular)
примо́р'я* (vocative singular)

Происходит от ??

геогр. приморье


пришвидшення

пришви́дшення (nominative singular)
пришви́дшення (nominative plural)
пришви́дшення (genitive singular)
пришви́дшень (genitive plural)
пришви́дшенню (dative singular)
пришви́дшенням (dative plural)
пришви́дшення (accusative singular)
пришви́дшення (accusative plural)
пришви́дшенням (instrumental singular)
пришви́дшеннями (instrumental plural)
пришви́дшенні, пришви́дшенню (locative singular)
пришви́дшеннях (locative plural)
пришви́дшення* (vocative singular)
пришви́дшення* (vocative plural)

Происходит от ??

убыстрение, ускорение


прізвище

прі́звище (nominative singular)
прі́звища (nominative plural)
прі́звища (genitive singular)
прі́звищ (genitive plural)
прі́звищу (dative singular)
прі́звищам (dative plural)
прі́звище (accusative singular)
прі́звища (accusative plural)
прі́звищем (instrumental singular)
прі́звищами (instrumental plural)
прі́звищі (locative singular)
прі́звищу (locative singular)
прі́звищах (locative plural)
прі́звище* (vocative singular)
прі́звища* (vocative plural)

Происходит от ??

фамилия (наследственное, семейное наименование человека)

прозвище, прозвание (название человека по какой-нибудь черте, свойству)


прогорання

прогора́ння (nominative singular)
прогора́ння (nominative plural)
прогора́ння (genitive singular)
прогора́нь (genitive plural)
прогора́нню (dative singular)
прогора́нням (dative plural)
прогора́ння (accusative singular)
прогора́ння (accusative plural)
прогора́нням (instrumental singular)
прогора́ннями (instrumental plural)
прогора́нні, прогора́нню (locative singular)
прогора́ннях (locative plural)
прогора́ння* (vocative singular)
прогора́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

прогоряти

Ближайшее родство

прогорати

Ближайшее родство


птаство

пта́ство (nominative singular)
пта́ства (nominative plural)
пта́ства (genitive singular)
пта́ств (genitive plural)
пта́ству (dative singular)
пта́ствам (dative plural)
пта́ство (accusative singular)
пта́ства (accusative plural)
пта́ством (instrumental singular)
пта́ствами (instrumental plural)
пта́стві (locative singular)
пта́ствах (locative plural)
пта́ство* (vocative singular)
пта́ства* (vocative plural)

Происходит от ??

собир. птицы (птица); (образно) пернатое царство

У селищі Карнаухівка (адміністративне підпорядкування Дніпродзержинську) для врятування дрібного зимового птаства від нестатку кормів на кожному подвір’ї встановили спеціальні пташині годівниці.


пужално

пу́жално (nominative singular)
пу́жална (nominative plural)
пу́жална (genitive singular)
пу́жалн (genitive plural)
пу́жалнові, пу́жалну (dative singular)
пу́жалнам (dative plural)
пу́жално (accusative singular)
пу́жална (accusative plural)
пу́жалном (instrumental singular)
пу́жалнами (instrumental plural)
пу́жалнові, пу́жалні (locative singular)
пу́жалнах (locative plural)
пу́жално* (vocative singular)
пу́жална* (vocative plural)

Происходит от ??


пуделко

пуде́лко (nominative singular)
пуде́лка (nominative plural)
пуде́лка (genitive singular)
пуде́лок (genitive plural)
пуде́лку (dative singular)
пуде́лкам (dative plural)
пуде́лко (accusative singular)
пуде́лка (accusative plural)
пуде́лком (instrumental singular)
пуде́лками (instrumental plural)
пуде́лку (locative singular)
пуде́лках (locative plural)
пуде́лко* (vocative singular)
пуде́лка* (vocative plural)

Уменьш. от пудло, от ??

пудло

Ближайшее родство

существительные

рег. коробочка, футлярчик, шкатулка

коробочка, футлярчик, шкатулка


птахівництво

птахі́вництво (nominative singular)
птахі́вництва (nominative plural)
птахі́вництва (genitive singular)
птахі́вництв (genitive plural)
птахі́вництву (dative singular)
птахі́вництвам (dative plural)
птахі́вництво (accusative singular)
птахі́вництва (accusative plural)
птахі́вництвом (instrumental singular)
птахі́вництвами (instrumental plural)
птахі́вництві (locative singular)
птахі́вництвах (locative plural)
птахі́вництво* (vocative singular)
птахі́вництва* (vocative plural)

Происходит от ??

пташечка

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

птах

Ближайшее родство

существительные

пташка

Ближайшее родство

существительные

пташеня

Ближайшее родство

существительные

птиця

Ближайшее родство

существительные

птахівник

Ближайшее родство

существительные

птахівня

Ближайшее родство

существительные

птахофабрика

Ближайшее родство

существительные

пташиний

Ближайшее родство

прилагательные

с.-х. птицеводство

птицеводство


ратище

ра́тище (nominative singular)
ра́тища (nominative plural)
ра́тища (genitive singular)
ра́тищ (genitive plural)
ра́тищу (dative singular)
ра́тищам (dative plural)
ра́тище (accusative singular)
ра́тища (accusative plural)
ра́тищем (instrumental singular)
ра́тищами (instrumental plural)
ра́тищі (locative singular)
ра́тищу (locative singular)
ра́тищах (locative plural)
ра́тище* (vocative singular)
ра́тища* (vocative plural)

Происходит от ??

устар. древко

По саме ратище встромився спис у тіло змія.

устар. копьё

Загалом про озброєння запорізьких козаків слід сказати, що все низове військо було озброєне вогнепальною та холодною ручною зброєю; козак-піхотинець, зокрема, мав мушкет, шаблю й ратище, кінний козак мав мушкет, шаблю, ратище й чотири пістолети, два з яких носив за поясом, а два в кобурі біля передньої луки сідла; порох і кулі піший носив у чересі навколо пояса, кінний — у ладунці через плече.


рамено

раме́но (nominative singular)
раме́на (nominative plural)
раме́на (genitive singular)
раме́н (genitive plural)
раме́нові, раме́ну (dative singular)
раме́нам (dative plural)
раме́но (accusative singular)
раме́на (accusative plural)
раме́ном (instrumental singular)
раме́нами (instrumental plural)
раме́нові, раме́ні (locative singular)
раме́нах (locative plural)
раме́но* (vocative singular)
раме́на* (vocative plural)

Происходит от праслав. *órmę̄, *órmen-, *órmo, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. рамя ср. р., рамо, мн. рамена́ «плечи», ст.-слав. рамо (ὦμος; Супр.), русск. мн. рамена́ «плечи», укр. ра́м᾽я, ра́мено, белор. ра́мя, болг. ра́мо, сербохорв. ра̏ме (род. п. -ена), словенск. ráme (род. п. -еnа), rámo, чешск. rámě, словацк. ramä, польск. ramię, в.-луж. ramjo, н.-луж. rаḿе, полаб. ramą́ «плечо»; восходит к праиндоевр. *arǝm-. Родственно др.-прусск. irmо ж. «рука, плечо», лит. irmligа «простуда, озноб», ìrmėdė – то же, armaĩ «часть телеги, к которой прикрепляется дышло» = латышск. ę̃rmi, др.-инд. īrmás м. «плечо, ляжка», авест. аrǝmа- «рука, плечо», осет. аrm «ладонь, горсть», арм. armukn «локоть», готск. arms, др.-в.-нем. аrаm «рука», лат. armus «верхняя часть руки, лопатка». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

раменний

Ближайшее родство

прилагательные

техн., физ. плечо (рычага и т. п.)

плечо (рычага и т. п.)


ремісництво

ремісни́цтво (nominative singular)
ремісни́цтва (nominative plural)
ремісни́цтва (genitive singular)
ремісни́цтв (genitive plural)
ремісни́цтву (dative singular)
ремісни́цтвам (dative plural)
ремісни́цтво (accusative singular)
ремісни́цтва (accusative plural)
ремісни́цтвом (instrumental singular)
ремісни́цтвами (instrumental plural)
ремісни́цтві (locative singular)
ремісни́цтвах (locative plural)
ремісни́цтво* (vocative singular)
ремісни́цтва* (vocative plural)

Происходит от ??

ремесленничество


риття

риття́ (nominative singular)
риття́ (nominative plural)
риття́ (genitive singular)
ритті́в (genitive plural)
риттю́ (dative singular)
риття́м (dative plural)
риття́ (accusative singular)
риття́ (accusative plural)
риття́м (instrumental singular)
риття́ми (instrumental plural)
ритті́, риттю́ (locative singular)
риття́х (locative plural)
риття́* (vocative singular)
риття́* (vocative plural)

Происходит от гл. рити, из праслав., от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. рыти, рыю, сербск.-церк.-слав. рыти, рыıѫ (др.-греч. ὀρύσσω), укр. ри́ти, ри́ю, белор. рыць, ры́ю, сербохорв. ри̏ти, ри̏jе̑м, словенск. ríti, rȋjem «рыть», чешск. rýti, словацк. rуt᾽, польск. ryć, ryję, в.-луж. ryć, н.-луж. ryś. Родственно лит. ráuti, ráuju, róviau «дёргать, вырывать, полоть», ravė́ti, raviù «полоть», rūtìs «картофельная яма, погреб», латышск. rau͂t, rau͂ju, rau͂nu, ra͂vu «рвать, дёргать, брать», др.-инд. rávati «разбивает», прич. rutás, др.-исл. rýjа «отрывать», ирл. ruam «лопата» (*roumā), далее связано с рвать, рыло. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

рити

Ближайшее родство

взрытие, взрывание, рытьё


риштовання

ришто́вання (nominative singular)
ришто́вання (nominative plural)
ришто́вання (genitive singular)
ришто́вань (genitive plural)
ришто́ванню (dative singular)
ришто́ванням (dative plural)
ришто́вання (accusative singular)
ришто́вання (accusative plural)
ришто́ванням (instrumental singular)
ришто́ваннями (instrumental plural)
ришто́ванні, ришто́ванню (locative singular)
ришто́ваннях (locative plural)
ришто́вання* (vocative singular)
ришто́вання* (vocative plural)

Происходит от ??

риштування

Ближайшее родство

существительные

риштувальний

Ближайшее родство

прилагательные

риштувати

Ближайшее родство

риштуватися

Ближайшее родство

строит. леса; подмостки (настил из досок)

леса; подмостки (настил из досок)


риштування

риштува́ння (nominative singular)
риштува́ння (nominative plural)
риштува́ння (genitive singular)
риштува́нь (genitive plural)
риштува́нню (dative singular)
риштува́нням (dative plural)
риштува́ння (accusative singular)
риштува́ння (accusative plural)
риштува́нням (instrumental singular)
риштува́ннями (instrumental plural)
риштува́нні, риштува́нню (locative singular)
риштува́ннях (locative plural)
риштува́ння* (vocative singular)
риштува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

риштовання

Ближайшее родство

существительные

риштунник

Ближайшее родство

существительные

риштувальний

Ближайшее родство

прилагательные

риштувати

Ближайшее родство

риштуватися

Ближайшее родство

строит. строительные леса; подмостки

строительные леса; подмостки

строит. возведение, строительство лесов

возведение, строительство лесов


Різдво

різдво (nominative singular)
різдва (nominative plural)
різдва (genitive singular)
різдв (genitive plural)
різдву (dative singular)
різдвам (dative plural)
різдво (accusative singular)
різдва (accusative plural)
різдвом (instrumental singular)
різдвами (instrumental plural)
різдві (locative singular)
різдвах (locative plural)
різдво* (vocative singular)
різдва* (vocative plural)

Происходит от ??

Попи й дяки В різдво-святки 3 хрестом ідуть, з кропилом

Гулак-Артемовський

Байки..


рільництво

рільни́цтво (nominative singular)
рільни́цтва (nominative plural)
рільни́цтва (genitive singular)
рільни́цтв (genitive plural)
рільни́цтву (dative singular)
рільни́цтвам (dative plural)
рільни́цтво (accusative singular)
рільни́цтва (accusative plural)
рільни́цтвом (instrumental singular)
рільни́цтвами (instrumental plural)
рільни́цтві (locative singular)
рільни́цтвах (locative plural)
рільни́цтво* (vocative singular)
рільни́цтва* (vocative plural)

Происходит от ??


розбавляння

розбавля́ння (nominative singular)
розбавля́ння (nominative plural)
розбавля́ння (genitive singular)
розбавля́нь (genitive plural)
розбавля́нню (dative singular)
розбавля́нням (dative plural)
розбавля́ння (accusative singular)
розбавля́ння (accusative plural)
розбавля́нням (instrumental singular)
розбавля́ннями (instrumental plural)
розбавля́нні, розбавля́нню (locative singular)
розбавля́ннях (locative plural)
розбавля́ння* (vocative singular)
розбавля́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

розбавленість

Ближайшее родство

существительные

розбавлення

Ближайшее родство

существительные

розбавлювання

Ближайшее родство

существительные

розбавляч

Ближайшее родство

существительные

розбавлений

Ближайшее родство

прилагательные

розбавляти

Ближайшее родство

розбавлятися

Ближайшее родство

розбавити

Ближайшее родство

розбавлювати

Ближайшее родство

разбавление, разведение


розбухання

розбуха́ння (nominative singular)
розбуха́ння (nominative plural)
розбуха́ння (genitive singular)
розбуха́нь (genitive plural)
розбуха́нню (dative singular)
розбуха́нням (dative plural)
розбуха́ння (accusative singular)
розбуха́ння (accusative plural)
розбуха́нням (instrumental singular)
розбуха́ннями (instrumental plural)
розбуха́нні, розбуха́нню (locative singular)
розбуха́ннях (locative plural)
розбуха́ння* (vocative singular)
розбуха́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

розбухати

Ближайшее родство

техн. разбухание

Здатність деревини вбирати вологу з навколишнього середовища називається гігроскопічністю, а зміна лінійних розмірів, об'єму і форми деревини в бік збільшення називається розбуханням…

Столярно-будівельна справа


розведення

розве́дення (nominative singular)
розве́дення (nominative plural)
розве́дення (genitive singular)
розве́день (genitive plural)
розве́денню (dative singular)
розве́денням (dative plural)
розве́дення (accusative singular)
розве́дення (accusative plural)
розве́денням (instrumental singular)
розве́деннями (instrumental plural)
розве́денні, розве́денню (locative singular)
розве́деннях (locative plural)
розве́дення* (vocative singular)
розве́дення* (vocative plural)

Происходит от ??

розвести

Ближайшее родство

розводити

Ближайшее родство

Численним приватним інвесторам своєї компанії він обіцяв більші доходи від розведення мурашок.


розгромлювання

розгро́млювання (nominative singular)
розгро́млювання (nominative plural)
розгро́млювання (genitive singular)
розгро́млювань (genitive plural)
розгро́млюванню (dative singular)
розгро́млюванням (dative plural)
розгро́млювання (accusative singular)
розгро́млювання (accusative plural)
розгро́млюванням (instrumental singular)
розгро́млюваннями (instrumental plural)
розгро́млюванні, розгро́млюванню (locative singular)
розгро́млюваннях (locative plural)
розгро́млювання* (vocative singular)
розгро́млювання* (vocative plural)

Происходит от ??

розгромлювати

Ближайшее родство

Вже під час успішного розгромлювання денікінського фронту й наступу червоних військ на цілому фронті командування червоної армії одержало нові інструкції в справі УГА.

Никифор Гірняк

Останній акт трагедії УГА


розосередження

розосере́дження (nominative singular)
розосере́дження (nominative plural)
розосере́дження (genitive singular)
розосере́джень (genitive plural)
розосере́дженню (dative singular)
розосере́дженням (dative plural)
розосере́дження (accusative singular)
розосере́дження (accusative plural)
розосере́дженням (instrumental singular)
розосере́дженнями (instrumental plural)
розосере́дженні, розосере́дженню (locative singular)
розосере́дженнях (locative plural)
розосере́дження* (vocative singular)
розосере́дження* (vocative plural)

Происходит от ??

розосередженість

Ближайшее родство

существительные

розосереджений

Ближайшее родство

прилагательные

розосереджувальний

Ближайшее родство

прилагательные

розосереджувати

Ближайшее родство

розосередити

Ближайшее родство

книжн. рассредоточение

рассредоточение


розпушування

розпу́шування (nominative singular)
розпу́шування (nominative plural)
розпу́шування (genitive singular)
розпу́шувань (genitive plural)
розпу́шуванню (dative singular)
розпу́шуванням (dative plural)
розпу́шування (accusative singular)
розпу́шування (accusative plural)
розпу́шуванням (instrumental singular)
розпу́шуваннями (instrumental plural)
розпу́шуванні, розпу́шуванню (locative singular)
розпу́шуваннях (locative plural)
розпу́шування* (vocative singular)
розпу́шування* (vocative plural)

Происходит от гл. розпушувати, далее из ??

розпушення

Ближайшее родство

существительные

розпушник

Ближайшее родство

существительные

розпушуваність

Ближайшее родство

существительные

розпушувальний

Ближайшее родство

прилагательные

розпушувати

Ближайшее родство


розродження

розро́дження (nominative singular)
розро́дження (nominative plural)
розро́дження (genitive singular)
розро́джень (genitive plural)
розро́дженню (dative singular)
розро́дженням (dative plural)
розро́дження (accusative singular)
розро́дження (accusative plural)
розро́дженням (instrumental singular)
розро́дженнями (instrumental plural)
розро́дженні, розро́дженню (locative singular)
розро́дженнях (locative plural)
розро́дження* (vocative singular)
розро́дження* (vocative plural)

Происходит от ??

розродитися

Ближайшее родство

розроджуватися

Ближайшее родство

разрешение (от бремени); роды


розсовування

розсо́вування (nominative singular)
розсо́вування (nominative plural)
розсо́вування (genitive singular)
розсо́вувань (genitive plural)
розсо́вуванню (dative singular)
розсо́вуванням (dative plural)
розсо́вування (accusative singular)
розсо́вування (accusative plural)
розсо́вуванням (instrumental singular)
розсо́вуваннями (instrumental plural)
розсо́вуванні, розсо́вуванню (locative singular)
розсо́вуваннях (locative plural)
розсо́вування* (vocative singular)
розсо́вування* (vocative plural)

Происходит от ??

розсовувати

Ближайшее родство

розсовуватися

Ближайшее родство


розщеплення

розще́плення (nominative singular)
розще́плення (nominative plural)
розще́плення (genitive singular)
розще́плень (genitive plural)
розще́пленню (dative singular)
розще́пленням (dative plural)
розще́плення (accusative singular)
розще́плення (accusative plural)
розще́пленням (instrumental singular)
розще́пленнями (instrumental plural)
розще́пленні, розще́пленню (locative singular)
розще́пленнях (locative plural)
розще́плення* (vocative singular)
розще́плення* (vocative plural)

Происходит от ??


рослинництво

росли́нництво (nominative singular)
росли́нництва (nominative plural)
росли́нництва (genitive singular)
росли́нництв (genitive plural)
росли́нництву (dative singular)
росли́нництвам (dative plural)
росли́нництво (accusative singular)
росли́нництва (accusative plural)
росли́нництвом (instrumental singular)
росли́нництвами (instrumental plural)
росли́нництві (locative singular)
росли́нництвах (locative plural)
росли́нництво* (vocative singular)
росли́нництва* (vocative plural)

Происходит от ??

рослинка

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

рослина

Ближайшее родство

существительные

рослинний

Ближайшее родство

прилагательные

с.-х. растениеводство

растениеводство


руків'я

рукі́в'я (nominative singular)
рукі́в'я (nominative plural)
рукі́в'я (genitive singular)
рукі́в'ь (genitive plural)
рукі́в'ю (dative singular)
рукі́в'ям (dative plural)
рукі́в'я (accusative singular)
рукі́в'я (accusative plural)
рукі́в'ям (instrumental singular)
рукі́в'ями (instrumental plural)
рукі́в'і, рукі́в'ю (locative singular)
рукі́в'ях (locative plural)
рукі́в'я* (vocative singular)
рукі́в'я* (vocative plural)

Происходит от ??


русифікаторство

русифікаторство (nominative singular)
русифікаторства (nominative plural)
русифікаторства (genitive singular)
русифікаторств (genitive plural)
русифікаторству (dative singular)
русифікаторствам (dative plural)
русифікаторство (accusative singular)
русифікаторства (accusative plural)
русифікаторством (instrumental singular)
русифікаторствами (instrumental plural)
русифікаторству (locative singular)
русифікаторствах (locative plural)
русифікаторство* (vocative singular)
русифікаторства* (vocative plural)

Происходит от ??

русификаторство


садівництво

саді́вництво (nominative singular)
саді́вництва (nominative plural)
саді́вництва (genitive singular)
саді́вництв (genitive plural)
саді́вництву (dative singular)
саді́вництвам (dative plural)
саді́вництво (accusative singular)
саді́вництва (accusative plural)
саді́вництвом (instrumental singular)
саді́вництвами (instrumental plural)
саді́вництві (locative singular)
саді́вництвах (locative plural)
саді́вництво* (vocative singular)
саді́вництва* (vocative plural)

Происходит от ??

садівник

Ближайшее родство

существительные


самогубство

самогу́бство (nominative singular)
самогу́бства (nominative plural)
самогу́бства (genitive singular)
самогу́бств (genitive plural)
самогу́бству (dative singular)
самогу́бствам (dative plural)
самогу́бство (accusative singular)
самогу́бства (accusative plural)
самогу́бством (instrumental singular)
самогу́бствами (instrumental plural)
самогу́бстві (locative singular)
самогу́бствах (locative plural)
самогу́бство* (vocative singular)
самогу́бства* (vocative plural)

Происходит от ??

самоубийство


самовбивство

самовби́вство (nominative singular)
самовби́вства (nominative plural)
самовби́вства (genitive singular)
самовби́вств (genitive plural)
самовби́вству (dative singular)
самовби́вствам (dative plural)
самовби́вство (accusative singular)
самовби́вства (accusative plural)
самовби́вством (instrumental singular)
самовби́вствами (instrumental plural)
самовби́встві (locative singular)
самовби́вствах (locative plural)
самовби́вство* (vocative singular)
самовби́вства* (vocative plural)

Составное из само- (сам) + вбивство.

самовбивця

Ближайшее родство

существительные

самовбивець

Ближайшее родство

существительные

самоубийство


світоспоглядання

світоспогляда́ння (nominative singular)
світоспогляда́ння (nominative plural)
світоспогляда́ння (genitive singular)
світоспогляда́нь (genitive plural)
світоспогляда́нню (dative singular)
світоспогляда́нням (dative plural)
світоспогляда́ння (accusative singular)
світоспогляда́ння (accusative plural)
світоспогляда́нням (instrumental singular)
світоспогляда́ннями (instrumental plural)
світоспогляда́нні, світоспогляда́нню (locative singular)
світоспогляда́ннях (locative plural)
світоспогляда́ння* (vocative singular)
світоспогляда́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

миросозерцание


семиборство

семибо́рство (nominative singular)
семибо́рства (nominative plural)
семибо́рства (genitive singular)
семибо́рств (genitive plural)
семибо́рству (dative singular)
семибо́рствам (dative plural)
семибо́рство (accusative singular)
семибо́рства (accusative plural)
семибо́рством (instrumental singular)
семибо́рствами (instrumental plural)
семибо́рстві (locative singular)
семибо́рствах (locative plural)
семибо́рство* (vocative singular)
семибо́рства* (vocative plural)

Происходит от ??

спорт. семиборье


світило

світи́ло (nominative singular)
світи́ла (nominative plural)
світи́ла (genitive singular)
світи́л (genitive plural)
світи́лу (dative singular)
світи́лам (dative plural)
світи́ло (accusative singular)
світи́ла (accusative plural)
світи́лом (instrumental singular)
світи́лами (instrumental plural)
світи́лу (locative singular)
світи́лах (locative plural)
світи́ло* (vocative singular)
світи́ла* (vocative plural)
світи́ло (nominative singular)
світи́ли (nominative plural)
світи́ла (genitive singular)
світи́л (genitive plural)
світи́лові (dative singular)
світи́лу (dative singular)
світи́лам (dative plural)
світи́ла (accusative singular)
світи́л (accusative plural)
світи́лом (instrumental singular)
світи́лами (instrumental plural)
світи́лові (locative singular)
світи́лу (locative singular)
світи́лах (locative plural)
світи́ло (vocative singular)
світи́ли (vocative plural)

Происходит от гл. світити «светить» и сущ. світ «свет», далее из русск. свет, далее из праслав. *světъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. свѣтъ (др.-греч. φῶς, φέγγος, αἰών), русск. свет, укр. свiт (род. п. -у), белор. свет, болг. свет(ъ́т), сербохорв. све̑т, сви̏jет, словенск. svȇt «мир, люди», чешск. svět «мир», svit, словацк. svet, польск. świat, в.-луж., н.-луж. swět, полабск. sjot «свет, день»; восходит к праиндоевр. *kweit-.

світ

Ближайшее родство

существительные

світити

Ближайшее родство

светило (небесное тело)

перен. светило (знаменитость)

светило (знаменитость)

диал. церковная свечка

церковная свечка


сечовиділяння

сечовиділя́ння (nominative singular)
сечовиділя́ння (nominative plural)
сечовиділя́ння (genitive singular)
сечовиділя́нь (genitive plural)
сечовиділя́нню (dative singular)
сечовиділя́нням (dative plural)
сечовиділя́ння (accusative singular)
сечовиділя́ння (accusative plural)
сечовиділя́нням (instrumental singular)
сечовиділя́ннями (instrumental plural)
сечовиділя́нні, сечовиділя́нню (locative singular)
сечовиділя́ннях (locative plural)
сечовиділя́ння* (vocative singular)
сечовиділя́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

сечовиділення

Ближайшее родство

существительные

сечовидільний

Ближайшее родство

прилагательные

физиол. мочевыделение

мочевыделение


сирітство

сирітство (nominative singular)
сирітства (nominative plural)
сирітства (genitive singular)
сирітству (dative singular)
сирітствам (dative plural)
сирітство (accusative singular)
сирітства (accusative plural)
сирітством (instrumental singular)
сирітствами (instrumental plural)
сирітству (locative singular)
сирітствах (locative plural)
сирітство* (vocative singular)
сирітства* (vocative plural)

Происходит от ??


ситко

си́тко (nominative singular)
си́тка (nominative plural)
си́тка (genitive singular)
си́ток (genitive plural)
си́ткові, си́тку (dative singular)
си́ткам (dative plural)
си́тко (accusative singular)
си́тка (accusative plural)
си́тком (instrumental singular)
си́тками (instrumental plural)
си́тку (locative singular)
си́тках (locative plural)
си́тко* (vocative singular)
си́тка* (vocative plural)

Происходит от ??

ситковий

Ближайшее родство

существительные

уменьш. к сито; ситечко


сіделко

сіде́лко (nominative singular)
сіде́лка (nominative plural)
сіде́лка (genitive singular)
сіде́лок (genitive plural)
сіде́лку (dative singular)
сіде́лкам (dative plural)
сіде́лко (accusative singular)
сіде́лка (accusative plural)
сіде́лком (instrumental singular)
сіде́лками (instrumental plural)
сіде́лку (locative singular)
сіде́лках (locative plural)
сіде́лко* (vocative singular)
сіде́лка* (vocative plural)

Происходит от ??

сіделка

Ближайшее родство

существительные

сідло

Ближайшее родство

существительные

сідельник

Ближайшее родство

существительные

сідельце

Ближайшее родство

существительные

сідельний

Ближайшее родство

прилагательные

спец. седёлка


сказання

сказа́ння (nominative singular)
сказа́ння (nominative plural)
сказа́ння (genitive singular)
сказа́нь (genitive plural)
сказа́нню (dative singular)
сказа́нням (dative plural)
сказа́ння (accusative singular)
сказа́ння (accusative plural)
сказа́нням (instrumental singular)
сказа́ннями (instrumental plural)
сказа́нні, сказа́нню (locative singular)
сказа́ннях (locative plural)
сказа́ння* (vocative singular)
сказа́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

сказ

Ближайшее родство

существительные

сказа́ти

Ближайшее родство

сказа́тися

Ближайшее родство

филол. сказание


скорочення

скоро́чення (nominative singular)
скоро́чення (nominative plural)
скоро́чення (genitive singular)
скоро́чень (genitive plural)
скоро́ченню (dative singular)
скоро́ченням (dative plural)
скоро́чення (accusative singular)
скоро́чення (accusative plural)
скоро́ченням (instrumental singular)
скоро́ченнями (instrumental plural)
скоро́ченні, скоро́ченню (locative singular)
скоро́ченнях (locative plural)
скоро́чення* (vocative singular)
скоро́чення* (vocative plural)

Происходит от ??

скоротити

Ближайшее родство

скорочувати

Ближайшее родство

скоротитися

Ближайшее родство

скорочуватися

Ближайшее родство

действие по значению гл. скоротити, скорочувати; скоротитися, скорочуватися; сокращение


скруглення

скру́глення (nominative singular)
скру́глення (nominative plural)
скру́глення (genitive singular)
скру́глень (genitive plural)
скру́гленню (dative singular)
скру́гленням (dative plural)
скру́глення (accusative singular)
скру́глення (accusative plural)
скру́гленням (instrumental singular)
скру́гленнями (instrumental plural)
скру́гленні, скру́гленню (locative singular)
скру́гленнях (locative plural)
скру́глення* (vocative singular)
скру́глення* (vocative plural)

Происходит от ??

скруглити

Ближайшее родство

скруглювати

Ближайшее родство


сковування

ско́вування (nominative singular)
ско́вування (nominative plural)
ско́вування (genitive singular)
ско́вувань (genitive plural)
ско́вуванню (dative singular)
ско́вуванням (dative plural)
ско́вування (accusative singular)
ско́вування (accusative plural)
ско́вуванням (instrumental singular)
ско́вуваннями (instrumental plural)
ско́вуванні, ско́вуванню (locative singular)
ско́вуваннях (locative plural)
ско́вування* (vocative singular)
ско́вування* (vocative plural)

Происходит от сковувати, из с- + кувати, далее от праслав. *kovati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. ковати, кѹѭ (др.-греч. τεκταίνειν), русск. ковать, кую, укр. кува́ти, кую́, болг. кови́ «кую», сербохорв. ко̀вати, ку̏jе̑м, словенск. kováti, kújem, чешск. kovat, kout, kuji, словацк. kоvаť, польск. kuć, kuję, в.-луж. kować, н.-луж. kowaś. Родственно лит. káuti, káuju, kóviau «бить, ковать», латышск. kaut, kauju, др.-в.-нем. houwan «рубить, наносить удары», лат. сūdō «бью, стучу, толку», ирл. сuаd «бить, бороться». Сюда же кознь, кузне́ц, кова́рный. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

скованість

Ближайшее родство

существительные

сковувач

Ближайшее родство

существительные

сковуваний

Ближайшее родство

прилагательные

сковувати

Ближайшее родство

сковуватися

Ближайшее родство

сковуватись

Ближайшее родство

сковано

Ближайшее родство

техн. сковка


славолюбство

славолю́бство (nominative singular)
славолю́бства (nominative plural)
славолю́бства (genitive singular)
славолю́бств (genitive plural)
славолю́бству (dative singular)
славолю́бствам (dative plural)
славолю́бство (accusative singular)
славолю́бства (accusative plural)
славолю́бством (instrumental singular)
славолю́бствами (instrumental plural)
славолю́бству (locative singular)
славолю́бствах (locative plural)
славолю́бство* (vocative singular)
славолю́бства* (vocative plural)

Происходит от ??

славолюб

Ближайшее родство

существительные

славолюбець

Ближайшее родство

существительные

славолюбка

Ближайшее родство

существительные

славолюбниця

Ближайшее родство

существительные

славолюбний

Ближайшее родство

прилагательные

книжн. славолюбие


словосполучення

словосполу́чення (nominative singular)
словосполу́чення (nominative plural)
словосполу́чення (genitive singular)
словосполу́чень (genitive plural)
словосполу́ченню (dative singular)
словосполу́ченням (dative plural)
словосполу́чення (accusative singular)
словосполу́чення (accusative plural)
словосполу́ченням (instrumental singular)
словосполу́ченнями (instrumental plural)
словосполу́ченні, словосполу́ченню (locative singular)
словосполу́ченнях (locative plural)
словосполу́чення* (vocative singular)
словосполу́чення* (vocative plural)

Происходит от ??

сполучати

Ближайшее родство

лингв. словосочетание

словосочетание


служіння

служі́ння (nominative singular)
служі́ння (nominative plural)
служі́ння (genitive singular)
служі́нь (genitive plural)
служі́нню (dative singular)
служі́нням (dative plural)
служі́ння (accusative singular)
служі́ння (accusative plural)
служі́нням (instrumental singular)
служі́ннями (instrumental plural)
служі́нні, служі́нню (locative singular)
служі́ннях (locative plural)
служі́ння* (vocative singular)
служі́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. служити, далее из праслав. *služìti, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. слѹжити, -жѫ (λατρεύω, διακονέω, ἱερατεύω), русск. служи́ть, -жу́, укр. служи́ти, белор. служы́ць, болг. слу́жа «служу», сербохорв. слу́жити, слу̑жи̑м, словенск. slúžiti, -im, чешск. sloužit, словацк. slúžiť, польск. służyć, в.-луж. słužić, н.-луж. słužyś; восходит к праиндоевр. *slough- «служить». Родственно прабалт. *slaũg-; ср.: жем. slaugýti, slaugaũ «поддерживать, помогать», paslaugìnti «заменять кого-либо на работе», slaugà «услужение; слуга», pãslauga «помощь, услуга», далее родственно кельтск. *slougo-, ср.: ирл. sluag «отряд», tеg-lасh «домочадцы» (*tegoslougo-). Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

служити

Ближайшее родство


смакування

смакува́ння (nominative singular)
смакува́ння (nominative plural)
смакува́ння (genitive singular)
смакува́нь (genitive plural)
смакува́нню (dative singular)
смакува́нням (dative plural)
смакува́ння (accusative singular)
смакува́ння (accusative plural)
смакува́нням (instrumental singular)
смакува́ннями (instrumental plural)
смакува́нні, смакува́нню (locative singular)
смакува́ннях (locative plural)
смакува́ння* (vocative singular)
смакува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. смакувати и сущ. смак, далее из польск. smak «вкус», из cр.-н.-нем. smak, smake 'вкус', от прагерм. *smakkaz или *smakkuz (ср. шв. и норв. smak, датск. smag, нем. Geschmack, голл. smaak, финск. maku — 'вкус, запах'). Вероятные литовские когнаты smagùs 'приятный, радостный' и smaguris 'гурман' позволяют предположить сев.-зап. и.-е. корень *smeg-, предположительно близкий по значению с современным русским словом.

смак

Ближайшее родство

существительные

смакувати

Ближайшее родство


снохацтво

сноха́цтво (nominative singular)
сноха́цтва (nominative plural)
сноха́цтва (genitive singular)
сноха́цтву (dative singular)
сноха́цтвам (dative plural)
сноха́цтво (accusative singular)
сноха́цтва (accusative plural)
сноха́цтвом (instrumental singular)
сноха́цтвами (instrumental plural)
сноха́цтву (locative singular)
сноха́цтвах (locative plural)
сноха́цтво* (vocative singular)
сноха́цтва* (vocative plural)

Происходит от ??

снохач

Ближайшее родство

существительные

снохацький

Ближайшее родство

прилагательные

разг. снохачество


сонцестояння

сонцестоя́ння (nominative singular)
сонцестоя́ння (nominative plural)
сонцестоя́ння (genitive singular)
сонцестоя́нь (genitive plural)
сонцестоя́нню (dative singular)
сонцестоя́нням (dative plural)
сонцестоя́ння (accusative singular)
сонцестоя́ння (accusative plural)
сонцестоя́нням (instrumental singular)
сонцестоя́ннями (instrumental plural)
сонцестоя́нні, сонцестоя́нню (locative singular)
сонцестоя́ннях (locative plural)
сонцестоя́ння* (vocative singular)
сонцестоя́ння* (vocative plural)

Происходит от укр. сонце + укр. стояння; калька нем. Sonnenstand.

астрон. солнцестояние

солнцестояние


співчуття

співчуття́ (nominative singular)
співчуття́ (nominative plural)
співчуття́ (genitive singular)
співчутті́в (genitive plural)
співчуттю́ (dative singular)
співчуття́м (dative plural)
співчуття́ (accusative singular)
співчуття́ (accusative plural)
співчуття́м (instrumental singular)
співчуття́ми (instrumental plural)
співчутті́, співчуттю́ (locative singular)
співчуття́х (locative plural)
співчуття́* (vocative singular)
співчуття́* (vocative plural)

Происходит от ??

співчува́ти

Ближайшее родство

сострадание, соболезнование


спокушання

спокуша́ння (nominative singular)
спокуша́ння (nominative plural)
спокуша́ння (genitive singular)
спокуша́нь (genitive plural)
спокуша́нню (dative singular)
спокуша́нням (dative plural)
спокуша́ння (accusative singular)
спокуша́ння (accusative plural)
спокуша́нням (instrumental singular)
спокуша́ннями (instrumental plural)
спокуша́нні, спокуша́нню (locative singular)
спокуша́ннях (locative plural)
спокуша́ння* (vocative singular)
спокуша́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. спокушати??

спокушати

Ближайшее родство

спокусити

Ближайшее родство

искушение, соблазнение, совращение


спушування

спу́шування (nominative singular)
спу́шування (nominative plural)
спу́шування (genitive singular)
спу́шувань (genitive plural)
спу́шуванню (dative singular)
спу́шуванням (dative plural)
спу́шування (accusative singular)
спу́шування (accusative plural)
спу́шуванням (instrumental singular)
спу́шуваннями (instrumental plural)
спу́шуванні, спу́шуванню (locative singular)
спу́шуваннях (locative plural)
спу́шування* (vocative singular)
спу́шування* (vocative plural)

Происходит от ??

спушуваний

Ближайшее родство

прилагательные

спушувати

Ближайшее родство

спушуватися

Ближайшее родство

спушуватись

Ближайшее родство

пушение, взрыхление, рыхление

На Лівобережжі та Слобожанщині з'являється своєрідний примітивний культиватор — багатозубне рало, що служило для спушування ґрунту.


сторіччя

сторі́ччя (nominative singular)
сторі́ччя (nominative plural)
сторі́ччя (genitive singular)
сторі́ч (genitive plural)
сторі́ччю (dative singular)
сторі́ччям (dative plural)
сторі́ччя (accusative singular)
сторі́ччя (accusative plural)
сторі́ччям (instrumental singular)
сторі́ччями (instrumental plural)
сторі́ччі, сторі́ччю (locative singular)
сторі́ччях (locative plural)
сторі́ччя* (vocative singular)
сторі́ччя* (vocative plural)

Происходит от ??

сторічний

Ближайшее родство

прилагательные

столетие, век


стулювання

сту́лювання (nominative singular)
сту́лювання (nominative plural)
сту́лювання (genitive singular)
сту́лювань (genitive plural)
сту́люванню (dative singular)
сту́люванням (dative plural)
сту́лювання (accusative singular)
сту́лювання (accusative plural)
сту́люванням (instrumental singular)
сту́люваннями (instrumental plural)
сту́люванні, сту́люванню (locative singular)
сту́люваннях (locative plural)
сту́лювання* (vocative singular)
сту́лювання* (vocative plural)

Происходит от ??

стуляння

Ближайшее родство

существительные

стулювати

Ближайшее родство

стуляти

Ближайшее родство

поджимание, сворачивание


студження

сту́дження (nominative singular)
сту́дження (nominative plural)
сту́дження (genitive singular)
сту́джень (genitive plural)
сту́дженню (dative singular)
сту́дженням (dative plural)
сту́дження (accusative singular)
сту́дження (accusative plural)
сту́дженням (instrumental singular)
сту́дженнями (instrumental plural)
сту́дженні, сту́дженню (locative singular)
сту́дженнях (locative plural)
сту́дження* (vocative singular)
сту́дження* (vocative plural)

Происходит от гл. студити, из праслав. *stud-, от кот. в числе прочего произошли: церк.-слав. студъ, студь ж. «холод», ст.-слав. стоудъ (αἰσχύνη; Остром., Супр.), русск. студа, стужа, студи́ть, стужу́, укр. студи́ти, белор. студзíць, болг. студ «холод», сербохорв. студ — то же, сту́дити, сту́дjети «быть холодным», словенск. stȗd «отвращение», stúditi, -im «относиться с отвращением», чешск., словацк. stud «стыд», чешск. studit «остужать», словацк. studiť, польск. ostuda «простуда», studzić, в.-луж. studźić, н.-луж. stuźiś «студить». Что касается знач. «стыд, отвращение», ср. выше моро́з, ме́рзкий. Сравнивают с др.-инд. tudáti, tundatē «толкает, жалит, колет», tōdás м. «тот, кто жалит», tōdas м. «укол», лат. tundō, tutudī, tū(n)sum, tundere «бить, колотить, ударять», греч. Τυδεύς, Τυνδάρεως, готск. stautan «толкать», алб. shtynj (*studni̯ō) «толкаю». С др. стороны, считают исходным индоевр. *stou-, *stū- и сближают *stud- со сты́гнуть и родственными, принимая различные расширения к. Ср. греч. στύ̄ω «делаю жестким» и стыть. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

студити

Ближайшее родство

остужение, остуживание, охлаждение


стукотіння

стукоті́ння (nominative singular)
стукоті́ння (nominative plural)
стукоті́ння (genitive singular)
стукоті́нь (genitive plural)
стукоті́нню (dative singular)
стукоті́нням (dative plural)
стукоті́ння (accusative singular)
стукоті́ння (accusative plural)
стукоті́нням (instrumental singular)
стукоті́ннями (instrumental plural)
стукоті́нні, стукоті́нню (locative singular)
стукоті́ннях (locative plural)
стукоті́ння* (vocative singular)
стукоті́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

стукання

Ближайшее родство

существительные

стукотіти

Ближайшее родство

техн. стучание


стидовисько

стидо́висько (nominative singular)
стидо́виська (nominative plural)
стидо́виська (genitive singular)
стидо́виськ (genitive plural)
стидо́виськові, стидо́виську (dative singular)
стидо́виськам (dative plural)
стидо́висько (accusative singular)
стидо́виська (accusative plural)
стидо́виськом (instrumental singular)
стидо́виськами (instrumental plural)
стидо́виськові, стидо́виську (locative singular)
стидо́виськах (locative plural)
стидо́висько* (vocative singular)
стидо́виська* (vocative plural)

Происходит от сущ. стид, из праслав. *stydъ, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. стыдъкъ (αἰσχρός, ἀναιδής; Супр.), русск. стыд, укр. стид, белор. стыд, сербохорв. сти̑д «стыд», сти́дак «последний кусок на тарелке, который каждый стесняется брать», чешск. stydět se «стыдиться», stydký «постыдный», словацк. stуdiеť sа, польск. wstyd «стыд». Связано чередованием гласных со сту́да. Знач. «стесняться, стыдиться» и «стынуть» являются родственными. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

стид

Ближайшее родство

существительные

стидка

Ближайшее родство

существительные

стидовище

Ближайшее родство

существительные

стидкий

Ближайшее родство

прилагательные

стидний

Ближайшее родство

прилагательные

стидати

Ближайшее родство

стидити

Ближайшее родство

стидатися

Ближайшее родство

стидитися

Ближайшее родство

стидувати

Ближайшее родство

стидко

Ближайшее родство

стидно

Ближайшее родство

стидко

Ближайшее родство

стидно

Ближайшее родство

разг. стыдоба, стыд, позор (часто в знач. сказуемого)


суспільство

суспі́льство (nominative singular)
суспі́льства (nominative plural)
суспі́льства (genitive singular)
суспі́льству (dative singular)
суспі́льствам (dative plural)
суспі́льство (accusative singular)
суспі́льства (accusative plural)
суспі́льством (instrumental singular)
суспі́льствами (instrumental plural)
суспі́льству (locative singular)
суспі́льствах (locative plural)
суспі́льство* (vocative singular)
суспі́льства* (vocative plural)

Происходит от ??

суспільність

Ближайшее родство

существительные

суспільний

Ближайшее родство

прилагательные

суспіль

Ближайшее родство

суспільно

Ближайшее родство


сформування

сформува́ння (nominative singular)
сформува́ння (nominative plural)
сформува́ння (genitive singular)
сформува́нь (genitive plural)
сформува́нню (dative singular)
сформува́нням (dative plural)
сформува́ння (accusative singular)
сформува́ння (accusative plural)
сформува́нням (instrumental singular)
сформува́ннями (instrumental plural)
сформува́нні, сформува́нню (locative singular)
сформува́ннях (locative plural)
сформува́ння* (vocative singular)
сформува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. сформувати, из с- + формувати, далее от форма, из лат. forma «форма, вид, образ», далее, предположительно, связано с др.-греч. μορφή — то же.

сформованість

Ближайшее родство

существительные

сформований

Ближайшее родство

прилагательные

сформувати

Ближайшее родство

сформуватися

Ближайшее родство

сформирование, формирование


таксування

таксува́ння (nominative singular)
таксува́ння (nominative plural)
таксува́ння (genitive singular)
таксува́нь (genitive plural)
таксува́нню (dative singular)
таксува́нням (dative plural)
таксува́ння (accusative singular)
таксува́ння (accusative plural)
таксува́нням (instrumental singular)
таксува́ннями (instrumental plural)
таксува́нні, таксува́нню (locative singular)
таксува́ннях (locative plural)
таксува́ння* (vocative singular)
таксува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

таксувальний

Ближайшее родство

прилагательные

таксувати

Ближайшее родство

таксирование, таксировка


таврування

таврува́ння (nominative singular)
таврува́ння (nominative plural)
таврува́ння (genitive singular)
таврува́нь (genitive plural)
таврува́нню (dative singular)
таврува́нням (dative plural)
таврува́ння (accusative singular)
таврува́ння (accusative plural)
таврува́нням (instrumental singular)
таврува́ннями (instrumental plural)
таврува́нні, таврува́нню (locative singular)
таврува́ннях (locative plural)
таврува́ння* (vocative singular)
таврува́ння* (vocative plural)

От гл. таврувати и сущ. тавро, далее из тюркск.; ср. тур. tuğra «тугра; знак царской власти»; восходит к пратюркск. *Tūkrag.

тавро

Ближайшее родство

существительные

таврувати

Ближайшее родство

клеймение, таврение, штемпелевание


танкобудування

танкобудува́ння (nominative singular)
танкобудува́ння (nominative plural)
танкобудува́ння (genitive singular)
танкобудува́нь (genitive plural)
танкобудува́нню (dative singular)
танкобудува́нням (dative plural)
танкобудува́ння (accusative singular)
танкобудува́ння (accusative plural)
танкобудува́нням (instrumental singular)
танкобудува́ннями (instrumental plural)
танкобудува́нні, танкобудува́нню (locative singular)
танкобудува́ннях (locative plural)
танкобудува́ння* (vocative singular)
танкобудува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

танкобудівник

Ближайшее родство

существительные

танкобудівний

Ближайшее родство

прилагательные

танкостроение


танення

та́нення (nominative singular)
та́нення (nominative plural)
та́нення (genitive singular)
та́нень (genitive plural)
та́ненню (dative singular)
та́ненням (dative plural)
та́нення (accusative singular)
та́нення (accusative plural)
та́ненням (instrumental singular)
та́неннями (instrumental plural)
та́ненні, та́ненню (locative singular)
та́неннях (locative plural)
та́нення* (vocative singular)
та́нення* (vocative plural)

От гл. танути, далее из праслав. *tā́jātī, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. таяти, таю, сербск.-церк.-слав. таетъ (τήκεται), русск. та́ять, укр. та́яти, болг. та́я, сербохорв. та̏jати, та̏jē, словенск. tájati, tа̑jе, чешск. tát, taji, польск. tajać, taję, в.-луж. tać, н.-луж. tajaś. Сюда же чешск. tavit «растоплять, плавить», словацк. tаviť. Праслав форма восходит к праиндоевр. *tāw-, родственно греч. τήκω «плавлю, истребляю», дор. τά̄κω — то же, τακερός «растопленный», осет. тайын «таять», лат. tābēs ж. «растопление, растворение, тление», tābum ср. р. «гниющая жидкость», tābeō, -ērе «плавить», арм. թացացնել «мочить», др.-в.-нем. douwen, dеwеn «таять», др.-ирл. tām «смерть, мор», кимр. toddi «liquēscere», а также др.-инд. tṓуаm ср. р. «вода». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

танути

Ближайшее родство


тарахкальце

тара́хкальце (nominative singular)
тара́хкальця (nominative plural)
тара́хкальця (genitive singular)
тара́хкалець (genitive plural)
тара́хкальцю (dative singular)
тара́хкальцям (dative plural)
тара́хкальце (accusative singular)
тара́хкальця (accusative plural)
тара́хкальцем (instrumental singular)
тара́хкальцями (instrumental plural)
тара́хкальці (locative singular)
тара́хкальцях (locative plural)
тара́хкальце* (vocative singular)
тара́хкальця* (vocative plural)

Уменьш. от сущ. тарахкало, далее из ??

тарахкало

Ближайшее родство

существительные

разг. погремушечка, гремушечка; побрякушечка

погремушечка, гремушечка; побрякушечка


тарування

тарува́ння (nominative singular)
тарува́ння (nominative plural)
тарува́ння (genitive singular)
тарува́нь (genitive plural)
тарува́нню (dative singular)
тарува́нням (dative plural)
тарува́ння (accusative singular)
тарува́ння (accusative plural)
тарува́нням (instrumental singular)
тарува́ннями (instrumental plural)
тарува́нні, тарува́нню (locative singular)
тарува́ннях (locative plural)
тарува́ння* (vocative singular)
тарува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

тара

Ближайшее родство

существительные

тарувальний

Ближайшее родство

прилагательные

тарувати

Ближайшее родство

спец. тарирование, тарировка

тарирование, тарировка


татариння

татари́ння (nominative singular)
татари́ння (nominative plural)
татари́ння (genitive singular)
татари́нь (genitive plural)
татари́нню (dative singular)
татари́нням (dative plural)
татари́ння (accusative singular)
татари́ння (accusative plural)
татари́нням (instrumental singular)
татари́ннями (instrumental plural)
татари́нні, татари́нню (locative singular)
татари́ннях (locative plural)
татари́ння* (vocative singular)
татари́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

разг. аир обыкновенный, гавиар, игир (Acorus calamus)


театрознавство

театрозна́вство (nominative singular)
театрозна́вства (nominative plural)
театрозна́вства (genitive singular)
театрозна́вству (dative singular)
театрозна́вствам (dative plural)
театрозна́вство (accusative singular)
театрозна́вства (accusative plural)
театрозна́вством (instrumental singular)
театрозна́вствами (instrumental plural)
театрозна́вству (locative singular)
театрозна́вствах (locative plural)
театрозна́вство* (vocative singular)
театрозна́вства* (vocative plural)

Происходит от ??

театрознавець

Ближайшее родство

существительные

театрознавчий

Ближайшее родство

прилагательные

театроведение


тезаврування

тезаврува́ння (nominative singular)
тезаврува́ння (nominative plural)
тезаврува́ння (genitive singular)
тезаврува́нь (genitive plural)
тезаврува́нню (dative singular)
тезаврува́нням (dative plural)
тезаврува́ння (accusative singular)
тезаврува́ння (accusative plural)
тезаврува́нням (instrumental singular)
тезаврува́ннями (instrumental plural)
тезаврува́нні, тезаврува́нню (locative singular)
тезаврува́ннях (locative plural)
тезаврува́ння* (vocative singular)
тезаврува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

тезаврація

Ближайшее родство

существительные

тезаврувати

Ближайшее родство

фин. тезаврирование

тезаврирование


тверезішання

тверезі́шання (nominative singular)
тверезі́шання (nominative plural)
тверезі́шання (genitive singular)
тверезі́шань (genitive plural)
тверезі́шанню (dative singular)
тверезі́шанням (dative plural)
тверезі́шання (accusative singular)
тверезі́шання (accusative plural)
тверезі́шанням (instrumental singular)
тверезі́шаннями (instrumental plural)
тверезі́шанні, тверезі́шанню (locative singular)
тверезі́шаннях (locative plural)
тверезі́шання* (vocative singular)
тверезі́шання* (vocative plural)

От гл. тверезішати и прил. тверезий, далее из праслав. *terzvъ, от кот. в числе прочего произошли: церк.-слав., ст.-слав. трѣзвъ (др.-греч. νήφων), др.-русск. терезвъ — то же, тверезъ, русск. трезвый, укр. твере́зий, диал. тере́звий, белор. цере́звы, болг. тре́звен «трезвый, умеренный», сербохорв. триjѐзан, -зна «трезвый», словенск. trẹ́zǝk, trẹ́zǝn, trẹ́zǝv — то же, чeшск. střízlivý, střízvý, словацк. triezvy, польск. trzeźwy, в.-луж. strózby. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

тверезий

Ближайшее родство

прилагательные

тверезішати

Ближайшее родство

трезвение, отрезвление, протрезвление


тваринництво

твари́нництво (nominative singular)
твари́нництва (nominative plural)
твари́нництва (genitive singular)
твари́нництв (genitive plural)
твари́нництву (dative singular)
твари́нництвам (dative plural)
твари́нництво (accusative singular)
твари́нництва (accusative plural)
твари́нництвом (instrumental singular)
твари́нництвами (instrumental plural)
твари́нництві (locative singular)
твари́нництвах (locative plural)
твари́нництво* (vocative singular)
твари́нництва* (vocative plural)

Происходит от ??

тваринка

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

тварюка

Ближайшее родство

увелич. формы

тварина

Ближайшее родство

существительные

тваринний

Ближайшее родство

прилагательные

с.-х. животноводство

животноводство


телефонування

телефонува́ння (nominative singular)
телефонува́ння (nominative plural)
телефонува́ння (genitive singular)
телефонува́нь (genitive plural)
телефонува́нню (dative singular)
телефонува́нням (dative plural)
телефонува́ння (accusative singular)
телефонува́ння (accusative plural)
телефонува́нням (instrumental singular)
телефонува́ннями (instrumental plural)
телефонува́нні, телефонува́нню (locative singular)
телефонува́ннях (locative plural)
телефонува́ння* (vocative singular)
телефонува́ння* (vocative plural)

От гл. телефонувати и сущ. телефон, далее из τῆλε «далеко», далее из праиндоевр. *kʷele- «двигаться вокруг; гнать» + φωνή «голос, звук», далее из праиндоевр. *bha- «говорить; сказать».

телефон

Ближайшее родство

существительные

телефонувати

Ближайшее родство

телефонирование


терзання

терза́ння (nominative singular)
терза́ння (nominative plural)
терза́ння (genitive singular)
терза́нь (genitive plural)
терза́нню (dative singular)
терза́нням (dative plural)
терза́ння (accusative singular)
терза́ння (accusative plural)
терза́нням (instrumental singular)
терза́ннями (instrumental plural)
терза́нні, терза́нню (locative singular)
терза́ннях (locative plural)
терза́ння* (vocative singular)
терза́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. терзати, далее из праслав., от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. трѣзати, трѣжѫ (σπαράττειν; Супр.), тръзати (τίλλειν; Супр.), сербск.-церк.-слав. истръзати (ἐκσπᾶν), русск. терзать, укр. терза́ти, болг. тъ́рзам «рву», сербохорв. тр̏зати, тр̏же̑м, словенск. tŕzati, tȓzam «рвать, дергаться, щипать траву»; связано чередованием гласных с торга́ть. Сравнивают с др. -инд. str̥háti «дробит», tr̥ṇḗḍhi «раздробленный, разбитый», пф. tatarha, прич. пф. страд. tr̥ḍhás.

терзати

Ближайшее родство

терзатися

Ближайшее родство


твердження

тве́рдження (nominative singular)
тве́рдження (nominative plural)
тве́рдження (genitive singular)
тве́рджень (genitive plural)
тве́рдженню (dative singular)
тве́рдженням (dative plural)
тве́рдження (accusative singular)
тве́рдження (accusative plural)
тве́рдженням (instrumental singular)
тве́рдженнями (instrumental plural)
тве́рдженні, тве́рдженню (locative singular)
тве́рдженнях (locative plural)
тве́рдження* (vocative singular)
тве́рдження* (vocative plural)

Происходит от ??

положение; высказывание, утверждение


термопроявлення

термопроя́влення (nominative singular)
термопроя́влення (nominative plural)
термопроя́влення (genitive singular)
термопроя́влень (genitive plural)
термопроя́вленню (dative singular)
термопроя́вленням (dative plural)
термопроя́влення (accusative singular)
термопроя́влення (accusative plural)
термопроя́вленням (instrumental singular)
термопроя́вленнями (instrumental plural)
термопроя́вленні, термопроя́вленню (locative singular)
термопроя́вленнях (locative plural)
термопроя́влення* (vocative singular)
термопроя́влення* (vocative plural)

Происходит от ??

техн. термопроявление

термопроявление


теоретизування

теоретизува́ння (nominative singular)
теоретизува́ння (nominative plural)
теоретизува́ння (genitive singular)
теоретизува́нь (genitive plural)
теоретизува́нню (dative singular)
теоретизува́нням (dative plural)
теоретизува́ння (accusative singular)
теоретизува́ння (accusative plural)
теоретизува́нням (instrumental singular)
теоретизува́ннями (instrumental plural)
теоретизува́нні, теоретизува́нню (locative singular)
теоретизува́ннях (locative plural)
теоретизува́ння* (vocative singular)
теоретизува́ння* (vocative plural)

От гл. теоретизувати и сущ. теорія, далее из др.-греч. θεωρία «смотрение, наблюдение; исследование; наука», далее из θεωρέω «смотрю на что-л., вижу, принимаю во внимание, всматриваюсь» из др.-греч. θέα «вид, зрелище» + др.-греч. ὁράω «смотрю, вижу».

теорія

Ближайшее родство

существительные

теоретизувати

Ближайшее родство

книжн. теоретизирование

теоретизирование


тертя

тертя́ (nominative singular)
тертя́ (nominative plural)
тертя́ (genitive singular)
терті́в (genitive plural)
тертю́ (dative singular)
тертя́м (dative plural)
тертя́ (accusative singular)
тертя́ (accusative plural)
тертя́м (instrumental singular)
тертя́ми (instrumental plural)
терті́ (locative singular)
тертю́ (locative singular)
тертя́х (locative plural)
тертя́* (vocative singular)
тертя́* (vocative plural)

Происходит от ??


теслярування

теслярува́ння (nominative singular)
теслярува́ння (nominative plural)
теслярува́ння (genitive singular)
теслярува́нь (genitive plural)
теслярува́нню (dative singular)
теслярува́нням (dative plural)
теслярува́ння (accusative singular)
теслярува́ння (accusative plural)
теслярува́нням (instrumental singular)
теслярува́ннями (instrumental plural)
теслярува́нні, теслярува́нню (locative singular)
теслярува́ннях (locative plural)
теслярува́ння* (vocative singular)
теслярува́ння* (vocative plural)

От гл. теслярувати и сущ. тесляр, далее из ??

тесляр

Ближайшее родство

существительные

теслярувати

Ближайшее родство

плотничание, плотничанье, плотничные работы


теслярство

тесля́рство (nominative singular)
тесля́рства (nominative plural)
тесля́рства (genitive singular)
тесля́рств (genitive plural)
тесля́рству (dative singular)
тесля́рствам (dative plural)
тесля́рство (accusative singular)
тесля́рства (accusative plural)
тесля́рством (instrumental singular)
тесля́рствами (instrumental plural)
тесля́рстві (locative singular)
тесля́рствах (locative plural)
тесля́рство* (vocative singular)
тесля́рства* (vocative plural)

Происходит от сущ. тесляр??

тесляр

Ближайшее родство

существительные

теслярівна

Ближайшее родство

существительные

теслярня

Ближайшее родство

существительные

теслярування

Ближайшее родство

существительные

теслярний

Ближайшее родство

прилагательные

теслярський

Ближайшее родство

прилагательные

плотницкое дело, плотничество


тираноборство

тиранобо́рство (nominative singular)
тиранобо́рства (nominative plural)
тиранобо́рства (genitive singular)
тиранобо́рству (dative singular)
тиранобо́рствам (dative plural)
тиранобо́рство (accusative singular)
тиранобо́рства (accusative plural)
тиранобо́рством (instrumental singular)
тиранобо́рствами (instrumental plural)
тиранобо́рству (locative singular)
тиранобо́рствах (locative plural)
тиранобо́рство* (vocative singular)
тиранобо́рства* (vocative plural)

Происходит от ??

тираноборець

Ближайшее родство

существительные

тираноборчий

Ближайшее родство

прилагательные

тираноборчество


тестування

тестува́ння (nominative singular)
тестува́ння (nominative plural)
тестува́ння (genitive singular)
тестува́нь (genitive plural)
тестува́нню (dative singular)
тестува́нням (dative plural)
тестува́ння (accusative singular)
тестува́ння (accusative plural)
тестува́нням (instrumental singular)
тестува́ннями (instrumental plural)
тестува́нні, тестува́нню (locative singular)
тестува́ннях (locative plural)
тестува́ння* (vocative singular)
тестува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. тестувати и сущ. тест, далее из англ. test, из ст.-франц. test, из лат. testum (testu) «глиняный сосуд». В знач. «испытание, проверка» — с 1594 г. Англ. test в знач. «сосуд для проверки драгоценных металлов» — с конца XIV века.

тест

Ближайшее родство

существительные

тестувати

Ближайшее родство

тестирование


тіло

ті́ло (nominative singular)
тіла́ (nominative plural)
ті́ла (genitive singular)
тіл (genitive plural)
ті́лу (dative singular)
тіла́м (dative plural)
ті́ло (accusative singular)
тіла́ (accusative plural)
ті́лом (instrumental singular)
тіла́ми (instrumental plural)
ті́лі (locative singular)
тіла́х (locative plural)
ті́ло* (vocative singular)
тіла́* (vocative plural)

Происходит от праслав. *tělo, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. тѣло (род. п. тѣлесе), тѣлесьнъ, прил., ст.-слав. тѣло (род. п. тѣлесе, др.-греч. σῶμα), укр. тíло, болг. тяло́, сербохорв. ти̏jело (tijelo), словенск. tẹlọ̑ (род. п. -е̑sа), чешск. tělo, словацк. tеlо, польск. ciało, в.-луж. ćělo, н.-луж. śělo. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


тлумачення

тлума́чення (nominative singular)
тлума́чення (nominative plural)
тлума́чення (genitive singular)
тлума́чень (genitive plural)
тлума́ченню (dative singular)
тлума́ченням (dative plural)
тлума́чення (accusative singular)
тлума́чення (accusative plural)
тлума́ченням (instrumental singular)
тлума́ченнями (instrumental plural)
тлума́ченні, тлума́ченню (locative singular)
тлума́ченнях (locative plural)
тлума́чення* (vocative singular)
тлума́чення* (vocative plural)

Происходит от ??

тлумач

Ближайшее родство

существительные

тлумачка

Ближайшее родство

существительные

тлумачник

Ближайшее родство

существительные

тлумачний

Ближайшее родство

прилагательные

тлумачити

Ближайшее родство

толкование, истолкование


трактування

трактува́ння (nominative singular)
трактува́ння (nominative plural)
трактува́ння (genitive singular)
трактува́нь (genitive plural)
трактува́нню (dative singular)
трактува́нням (dative plural)
трактува́ння (accusative singular)
трактува́ння (accusative plural)
трактува́нням (instrumental singular)
трактува́ннями (instrumental plural)
трактува́нні, трактува́нню (locative singular)
трактува́ннях (locative plural)
трактува́ння* (vocative singular)
трактува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. трактувати, далее из лат. tractare «влечь; изучать, обсуждать»; учащат. форма гл. trahere «тянуть, тащить», далее из праиндоевр. *tragh- «тянуть, тащить»

трактувати

Ближайшее родство

трактуватися

Ближайшее родство

книжн. трактовка


транспонування

транспонува́ння (nominative singular)
транспонува́ння (nominative plural)
транспонува́ння (genitive singular)
транспонува́нь (genitive plural)
транспонува́нню (dative singular)
транспонува́нням (dative plural)
транспонува́ння (accusative singular)
транспонува́ння (accusative plural)
транспонува́нням (instrumental singular)
транспонува́ннями (instrumental plural)
транспонува́нні, транспонува́нню (locative singular)
транспонува́ннях (locative plural)
транспонува́ння* (vocative singular)
транспонува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. транспонувати??

транспонований

Ближайшее родство

прилагательные

транспоновний

Ближайшее родство

прилагательные

транспоновуваний

Ближайшее родство

прилагательные

транспонувальний

Ближайшее родство

прилагательные

транспонувати

Ближайшее родство

транспонуватися

Ближайшее родство

матем. транспонирование, транспонировка

транспонирование, транспонировка

муз. транспонирование

транспонирование


техучилище

техучи́лище (nominative singular)
техучи́лища (nominative plural)
техучи́лища (genitive singular)
техучи́лищ (genitive plural)
техучи́лищу (dative singular)
техучи́лищам (dative plural)
техучи́лище (accusative singular)
техучи́лища (accusative plural)
техучи́лищем (instrumental singular)
техучи́лищами (instrumental plural)
техучи́лищі (locative singular)
техучи́лищу (locative singular)
техучи́лищах (locative plural)
техучи́лище* (vocative singular)
техучи́лища* (vocative plural)

училище

существительные

технічний

прилагательные

техучилище (аналогично русскому слову)

техучилище (аналогично русскому слову)


трипілля

трипі́лля (nominative singular)
трипі́лля (nominative plural)
трипі́лля (genitive singular)
трипі́ль (genitive plural)
трипі́ллю (dative singular)
трипі́ллям (dative plural)
трипі́лля (accusative singular)
трипі́лля (accusative plural)
трипі́ллям (instrumental singular)
трипі́ллями (instrumental plural)
трипі́ллі, трипі́ллю (locative singular)
трипі́ллях (locative plural)
трипі́лля* (vocative singular)
трипі́лля* (vocative plural)

с.-х. трёхполье, троеполье

трёхполье, троеполье


тріпотіння

тріпоті́ння (nominative singular)
тріпоті́ння (nominative plural)
тріпоті́ння (genitive singular)
тріпоті́нь (genitive plural)
тріпоті́нню (dative singular)
тріпоті́нням (dative plural)
тріпоті́ння (accusative singular)
тріпоті́ння (accusative plural)
тріпоті́нням (instrumental singular)
тріпоті́ннями (instrumental plural)
тріпоті́нні, тріпоті́нню (locative singular)
тріпоті́ннях (locative plural)
тріпоті́ння* (vocative singular)
тріпоті́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

трепет

Ближайшее родство

существительные

трепіт

Ближайшее родство

существительные

трепотати

Ближайшее родство

трепет, трепание


тріпання

трі́пання (nominative singular)
трі́пання (nominative plural)
трі́пання (genitive singular)
трі́пань (genitive plural)
трі́панню (dative singular)
трі́панням (dative plural)
трі́пання (accusative singular)
трі́пання (accusative plural)
трі́панням (instrumental singular)
трі́паннями (instrumental plural)
трі́панні, трі́панню (locative singular)
трі́паннях (locative plural)
трі́пання* (vocative singular)
трі́пання* (vocative plural)

От гл. трі́пати, далее из ??

тріпати

Ближайшее родство

трепетание, встряхивание


тріпання

тріпа́ння (nominative singular)
тріпа́ння (nominative plural)
тріпа́ння (genitive singular)
трі́пань (genitive plural)
тріпа́нню (dative singular)
тріпа́нням (dative plural)
тріпа́ння (accusative singular)
тріпа́ння (accusative plural)
тріпа́нням (instrumental singular)
тріпа́ннями (instrumental plural)
тріпа́нні, тріпа́нню (locative singular)
тріпа́ннях (locative plural)
тріпа́ння* (vocative singular)
тріпа́ння* (vocative plural)

От гл. тріпа́ти, далее из ??

тріпати

Ближайшее родство


тужавіння

тужа́віння (nominative singular)
тужа́віння (nominative plural)
тужа́віння (genitive singular)
тужа́вінь (genitive plural)
тужа́вінню (dative singular)
тужа́вінням (dative plural)
тужа́віння (accusative singular)
тужа́віння (accusative plural)
тужа́вінням (instrumental singular)
тужа́віннями (instrumental plural)
тужа́вінні, тужа́вінню (locative singular)
тужа́віннях (locative plural)
тужа́віння* (vocative singular)
тужа́віння* (vocative plural)

Происходит от гл. тужавіти, ??

тужавлення

Ближайшее родство

существительные

тужавність

Ближайшее родство

существительные

тужавий

Ближайшее родство

прилагательные

тужавний

Ближайшее родство

прилагательные

тужавіти

Ближайшее родство

тужаво

Ближайшее родство

отвердевание, отвердение, затвердевание; уплотнение

Нехлорований прискорювач тужавіння для бетонів та розчинів.


турбування

турбува́ння (nominative singular)
турбува́ння (nominative plural)
турбува́ння (genitive singular)
турбува́нь (genitive plural)
турбува́нню (dative singular)
турбува́нням (dative plural)
турбува́ння (accusative singular)
турбува́ння (accusative plural)
турбува́нням (instrumental singular)
турбува́ннями (instrumental plural)
турбува́нні, турбува́нню (locative singular)
турбува́ннях (locative plural)
турбува́ння* (vocative singular)
турбува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

турбувати

Ближайшее родство

турбуватися

Ближайшее родство

беспокойство, волнение


убавлення

уба́влення (nominative singular)
уба́влення (nominative plural)
уба́влення (genitive singular)
уба́влень (genitive plural)
уба́вленню (dative singular)
уба́вленням (dative plural)
уба́влення (accusative singular)
уба́влення (accusative plural)
уба́вленням (instrumental singular)
уба́вленнями (instrumental plural)
уба́вленні, уба́вленню (locative singular)
уба́вленнях (locative plural)
уба́влення* (vocative singular)
уба́влення* (vocative plural)

Происходит от ??

убавити

Ближайшее родство


тутукання

туту́кання (nominative singular)
туту́кання (nominative plural)
туту́кання (genitive singular)
туту́кань (genitive plural)
туту́канню (dative singular)
туту́канням (dative plural)
туту́кання (accusative singular)
туту́кання (accusative plural)
туту́канням (instrumental singular)
туту́каннями (instrumental plural)
туту́канні, туту́канню (locative singular)
туту́каннях (locative plural)
туту́кання* (vocative singular)
туту́кання* (vocative plural)

Происходит от гл. тутукати??

тутукати

Ближайшее родство

разг. тутуканье


убавляння

убавля́ння (nominative singular)
убавля́ння (nominative plural)
убавля́ння (genitive singular)
убавля́нь (genitive plural)
убавля́нню (dative singular)
убавля́нням (dative plural)
убавля́ння (accusative singular)
убавля́ння (accusative plural)
убавля́нням (instrumental singular)
убавля́ннями (instrumental plural)
убавля́нні, убавля́нню (locative singular)
убавля́ннях (locative plural)
убавля́ння* (vocative singular)
убавля́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. убавляти, далее из ??

убавляти

Ближайшее родство


увільнення

уві́льнення (nominative singular)
уві́льнення (nominative plural)
уві́льнення (genitive singular)
уві́льнень (genitive plural)
уві́льненню (dative singular)
уві́льненням (dative plural)
уві́льнення (accusative singular)
уві́льнення (accusative plural)
уві́льненням (instrumental singular)
уві́льненнями (instrumental plural)
уві́льненні, уві́льненню (locative singular)
уві́льненнях (locative plural)
уві́льнення* (vocative singular)
уві́льнення* (vocative plural)

Происходит от гл. увільнити, далее из ??

увільняння

Ближайшее родство

существительные

увільнити

Ближайшее родство

увільняти

Ближайшее родство

избавление, освобождение


увільняння

увільня́ння (nominative singular)
увільня́ння (nominative plural)
увільня́ння (genitive singular)
увільня́нь (genitive plural)
увільня́нню (dative singular)
увільня́нням (dative plural)
увільня́ння (accusative singular)
увільня́ння (accusative plural)
увільня́нням (instrumental singular)
увільня́ннями (instrumental plural)
увільня́нні, увільня́нню (locative singular)
увільня́ннях (locative plural)
увільня́ння* (vocative singular)
увільня́ння* (vocative plural)

Происходит от ??


удоволення

удово́лення (nominative singular)
удово́лення (nominative plural)
удово́лення (genitive singular)
удово́лень (genitive plural)
удово́ленню (dative singular)
удово́ленням (dative plural)
удово́лення (accusative singular)
удово́лення (accusative plural)
удово́ленням (instrumental singular)
удово́леннями (instrumental plural)
удово́ленні, удово́ленню (locative singular)
удово́леннях (locative plural)
удово́лення* (vocative singular)
удово́лення* (vocative plural)

Происходит от ??

удоволеність

Ближайшее родство

существительные

удоволений

Ближайшее родство

прилагательные

удоволити

Ближайшее родство

удоволитися

Ближайшее родство

удовольнити

Ближайшее родство

удовольнитися

Ближайшее родство

удовольняти

Ближайшее родство

удовольнятися

Ближайшее родство

удоволяти

Ближайшее родство

удоволятися

Ближайшее родство

удоволено

Ближайшее родство

удовлетворение, довольство

Я прийняв запросини з неприхованим удоволенням.

На непевному ґрунті


українознавство

українозна́вство (nominative singular)
українозна́вства (nominative plural)
українозна́вства (genitive singular)
українозна́вств (genitive plural)
українозна́вству (dative singular)
українозна́вствам (dative plural)
українозна́вство (accusative singular)
українозна́вства (accusative plural)
українозна́вством (instrumental singular)
українозна́вствами (instrumental plural)
українозна́встві (locative singular)
українозна́вствах (locative plural)
українозна́вство* (vocative singular)
українозна́вства* (vocative plural)

Происходит от ??

українознавець

Ближайшее родство

существительные

украинистика

украиноведение


українофільство

українофі́льство (nominative singular)
українофі́льства (nominative plural)
українофі́льства (genitive singular)
українофі́льств (genitive plural)
українофі́льству (dative singular)
українофі́льствам (dative plural)
українофі́льство (accusative singular)
українофі́льства (accusative plural)
українофі́льством (instrumental singular)
українофі́льствами (instrumental plural)
українофі́льстві (locative singular)
українофі́льствах (locative plural)
українофі́льство* (vocative singular)
українофі́льства* (vocative plural)

Происходит от ??

украинофильство


унормування

унормува́ння (nominative singular)
унормува́ння (nominative plural)
унормува́ння (genitive singular)
унормува́нь (genitive plural)
унормува́нню (dative singular)
унормува́нням (dative plural)
унормува́ння (accusative singular)
унормува́ння (accusative plural)
унормува́нням (instrumental singular)
унормува́ннями (instrumental plural)
унормува́нні, унормува́нню (locative singular)
унормува́ннях (locative plural)
унормува́ння* (vocative singular)
унормува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

нормирование, нормировка

нормализация


упрягання

упряга́ння (nominative singular)
упряга́ння (nominative plural)
упряга́ння (genitive singular)
упряга́нь (genitive plural)
упряга́нню (dative singular)
упряга́нням (dative plural)
упряга́ння (accusative singular)
упряга́ння (accusative plural)
упряга́нням (instrumental singular)
упряга́ннями (instrumental plural)
упряга́нні, упряга́нню (locative singular)
упряга́ннях (locative plural)
упряга́ння* (vocative singular)
упряга́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

упрягати

Ближайшее родство

упрягатися

Ближайшее родство

упрягти

Ближайшее родство

упрягтися

Ближайшее родство


упроваджування

упрова́джування (nominative singular)
упрова́джування (nominative plural)
упрова́джування (genitive singular)
упрова́джувань (genitive plural)
упрова́джуванню (dative singular)
упрова́джуванням (dative plural)
упрова́джування (accusative singular)
упрова́джування (accusative plural)
упрова́джуванням (instrumental singular)
упрова́джуваннями (instrumental plural)
упрова́джуванні, упрова́джуванню (locative singular)
упрова́джуваннях (locative plural)
упрова́джування* (vocative singular)
упрова́джування* (vocative plural)

Происходит от ??

упровадження

Ближайшее родство

существительные

упроваджений

Ближайшее родство

прилагательные

упровадженний

Ближайшее родство

прилагательные

упроваджувальний

Ближайшее родство

прилагательные

упроваджуваний

Ближайшее родство

прилагательные

упроваджувати

Ближайшее родство

упроваджуватися

Ближайшее родство

упровадити

Ближайшее родство

упровадитися

Ближайшее родство

введение, ввод


управління

управлі́ння (nominative singular)
управлі́ння (nominative plural)
управлі́ння (genitive singular)
управлі́нь (genitive plural)
управлі́нню (dative singular)
управлі́нням (dative plural)
управлі́ння (accusative singular)
управлі́ння (accusative plural)
управлі́нням (instrumental singular)
управлі́ннями (instrumental plural)
управлі́нні, управлі́нню (locative singular)
управлі́ннях (locative plural)
управлі́ння* (vocative singular)
управлі́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

управа

Ближайшее родство

существительные

управитель

Ближайшее родство

существительные

управителька

Ближайшее родство

существительные

управительша

Ближайшее родство

существительные

управлінець

Ближайшее родство

существительные

управлення

Ближайшее родство

существительные

управляючий

Ближайшее родство

существительные

управительський

Ближайшее родство

прилагательные

управлінський

Ближайшее родство

прилагательные

управляльний

Ближайшее родство

прилагательные

управити

Ближайшее родство

управитися

Ближайшее родство

управляти

Ближайшее родство

управлятися

Ближайшее родство

управление (действие, деятельность)

управление (организация)