кільце

кільцé (nominative singular)
кі́льця (nominative plural)
кільця́ (genitive singular)
кі́лець (genitive plural)
кі́льцю́ (dative singular)
кі́льцям (dative plural)
кільцé (accusative singular)
кі́льця (accusative plural)
кільце́м (instrumental singular)
кі́льцями (instrumental plural)
кільці́, кільцю́ (locative singular)
кі́льцях (locative plural)
кільце́* (vocative singular)
кі́льця* (vocative plural)

Из церк.-слав. кольце; производное от *коло; родств. колесо. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

кільцевий

Ближайшее родство

прилагательные


квакерство

ква́керство (nominative singular)
ква́керства (nominative plural)
ква́керства (genitive singular)
ква́керств (genitive plural)
ква́керству (dative singular)
ква́керствам (dative plural)
ква́керство (accusative singular)
ква́керства (accusative plural)
ква́керством (instrumental singular)
ква́керствами (instrumental plural)
ква́керству (locative singular)
ква́керствах (locative plural)
ква́керство* (vocative singular)
ква́керства* (vocative plural)

Происходит от ??

религ. квакерство


кільчення

кі́льчення (nominative singular)
кі́льчення (nominative plural)
кі́льчення (genitive singular)
кі́льчень (genitive plural)
кі́льченню (dative singular)
кі́льченням (dative plural)
кі́льчення (accusative singular)
кі́льчення (accusative plural)
кі́льченням (instrumental singular)
кі́льченнями (instrumental plural)
кі́льченні, кі́льченню (locative singular)
кі́льченнях (locative plural)
кі́льчення* (vocative singular)
кі́льчення* (vocative plural)

Происходит от ??

кільчик

Ближайшее родство

существительные

кільчитися

Ближайшее родство


кімоно

кімоно́ (nominative singular)
кімоно́ (nominative plural)
кімоно́ (genitive singular)
кімоно́ (genitive plural)
кімоно́ (dative singular)
кімоно́ (dative plural)
кімоно́ (accusative singular)
кімоно́ (accusative plural)
кімоно́ (instrumental singular)
кімоно́ (instrumental plural)
кімоно́ (locative singular)
кімоно́ (locative plural)
кімоно́ (vocative singular)
кімоно́ (vocative plural)

Из яп. 着物 «кимоно», далее из 着る (kiru) «надевать, носить» + 物 (mono).


ковадло

кова́дло (nominative singular)
кова́дла (nominative plural)
кова́дла (genitive singular)
кова́дл (genitive plural)
кова́длові, кова́длу (dative singular)
кова́длам (dative plural)
кова́дло (accusative singular)
кова́дла (accusative plural)
кова́длом (instrumental singular)
кова́длами (instrumental plural)
кова́длу (locative singular)
кова́длах (locative plural)
кова́дло* (vocative singular)
кова́дла* (vocative plural)

Происходит от ??

ковадловий

Ближайшее родство

прилагательные


ковтання

ковта́ння (nominative singular)
ковта́ння (nominative plural)
ковта́ння (genitive singular)
ковта́нь (genitive plural)
ковта́нню (dative singular)
ковта́нням (dative plural)
ковта́ння (accusative singular)
ковта́ння (accusative plural)
ковта́нням (instrumental singular)
ковта́ннями (instrumental plural)
ковта́нні, ковта́нню (locative singular)
ковта́ннях (locative plural)
ковта́ння* (vocative singular)
ковта́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

ковтати

Ближайшее родство


кодло

ко́дло (nominative singular)
ко́дла (nominative plural)
ко́дла (genitive singular)
ко́дл (genitive plural)
ко́длові, ко́длу (dative singular)
ко́длам (dative plural)
ко́дло (accusative singular)
ко́дла (accusative plural)
ко́длом (instrumental singular)
ко́длами (instrumental plural)
ко́длові, ко́длі (locative singular)
ко́длах (locative plural)
ко́дло* (vocative singular)
ко́дла* (vocative plural)

Происходит от ??

разг. отродье

диал. род, племя


кладовище

кла́дови́ще (nominative singular)
кла́дови́ща (nominative plural)
кла́дови́ща (genitive singular)
кла́дови́щ (genitive plural)
кла́дови́щу (dative singular)
кла́дови́щам (dative plural)
кла́дови́ще (accusative singular)
кла́дови́ща (accusative plural)
кла́дови́щем (instrumental singular)
кла́дови́щами (instrumental plural)
кла́дови́щі (locative singular)
кла́дови́щу (locative singular)
кла́дови́щах (locative plural)
кла́дови́ще* (vocative singular)
кла́дови́ща* (vocative plural)


колихання

колиха́ння (nominative singular)
колиха́ння (nominative plural)
колиха́ння (genitive singular)
колиха́нь (genitive plural)
колиха́нню (dative singular)
колиха́нням (dative plural)
колиха́ння (accusative singular)
колиха́ння (accusative plural)
колиха́нням (instrumental singular)
колиха́ннями (instrumental plural)
колиха́нні, колиха́нню (locative singular)
колиха́ннях (locative plural)
колиха́ння* (vocative singular)
колиха́ння* (vocative plural)

От гл. колихати, далее из ??

колихати

Ближайшее родство

колихатися

Ближайшее родство


колесування

колесува́ння (nominative singular)
колесува́ння (nominative plural)
колесува́ння (genitive singular)
колесува́нь (genitive plural)
колесува́нню (dative singular)
колесува́нням (dative plural)
колесува́ння (accusative singular)
колесува́ння (accusative plural)
колесува́нням (instrumental singular)
колесува́ннями (instrumental plural)
колесува́нні, колесува́нню (locative singular)
колесува́ннях (locative plural)
колесува́ння* (vocative singular)
колесува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. колесувати, далее от сущ. колесо, из праслав. *kolo, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. коло, с расширением основы на -еs, им. п. мн. ч. колеса, ст.-слав. коло (род. п. колесе; др.-греч. τροχός, ἅμαξα), русс. колесо, укр. ко́ло, болг. кола́ «телега» (диалект. коло́), сербохорв. ко̏ло, словенск. kоlо̑, чешск., словацк. kolo, польск. koło, в.-луж. koleso, н.-луж. kólaso; восходит к праиндоевр. *kwel-. Родственно др.-прусск. -kеlаn в maluna-kelan «мельничное колесо», греч. πόλος «ось», др.-исл. hvel «колесо», др.-англ. hvéol — то же, греч. πολέω «двигаюсь вокруг», лат. соlō «возделываю, населяю», др.-инд. cárati «блуждает, двигается», далее с редупликацией — лит. kãklas «шея» (первонач. «вращающаяся»), др.-инд. cakrás, cakrám «колесо», авест. čаẋrа-, греч. κύκλος, тохарск. kukäl «повозка».

колесувати

Ближайшее родство

истор. колесование


конвоювання

конвоюва́ння (nominative singular)
конвоюва́ння (nominative plural)
конвоюва́ння (genitive singular)
конвоюва́нь (genitive plural)
конвоюва́нню (dative singular)
конвоюва́нням (dative plural)
конвоюва́ння (accusative singular)
конвоюва́ння (accusative plural)
конвоюва́нням (instrumental singular)
конвоюва́ннями (instrumental plural)
конвоюва́нні, конвоюва́нню (locative singular)
конвоюва́ннях (locative plural)
конвоюва́ння* (vocative singular)
конвоюва́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. конвоювати и сущ. конвой, далее из франц. convoi «обоз, поезд; состав; конвой», от гл. convoyer «сопровождать», далее из лат. conviare «сопровождать», далее из cum (варианты co-, com-, con-) «с, вместе» + via «дорога, путь», восходит к праиндоевр. *wegh- «идти». Использованы материалы Online Etymology Dictionary Дугласа Харпера. См. Список литературы..

конвоювати

Ближайшее родство

конвоирование


конюшинище

конюши́нище (nominative singular)
конюши́нища (nominative plural)
конюши́нища (genitive singular)
конюши́нищ (genitive plural)
конюши́нищу (dative singular)
конюши́нищам (dative plural)
конюши́нище (accusative singular)
конюши́нища (accusative plural)
конюши́нищем (instrumental singular)
конюши́нищами (instrumental plural)
конюши́нищі (locative singular)
конюши́нищу (locative singular)
конюши́нищах (locative plural)
конюши́нище* (vocative singular)
конюши́нища* (vocative plural)

Происходит от ??


контрастування

контрастува́ння (nominative singular)
контрастува́ння (nominative plural)
контрастува́ння (genitive singular)
контрастува́нь (genitive plural)
контрастува́нню (dative singular)
контрастува́нням (dative plural)
контрастува́ння (accusative singular)
контрастува́ння (accusative plural)
контрастува́нням (instrumental singular)
контрастува́ннями (instrumental plural)
контрастува́нні, контрастува́нню (locative singular)
контрастува́ннях (locative plural)
контрастува́ння* (vocative singular)
контрастува́ння* (vocative plural)

От гл. контрастувати и сущ. контраст, далее из итал. contrastare, далее из contrastare «стоять против, противостоять», далее из contra- + -stare;
* первая часть — из contra «против», из стар. *com-teros;
* вторая часть — из stāre «стоять», далее из праиндоевр. *sta- «стоять».

контраст

Ближайшее родство

существительные

контрастувати

Ближайшее родство

контрастирование


конфуціанство

конфуціа́нство (nominative singular)
конфуціа́нства (nominative plural)
конфуціа́нства (genitive singular)
конфуціа́нств (genitive plural)
конфуціа́нству (dative singular)
конфуціа́нствам (dative plural)
конфуціа́нство (accusative singular)
конфуціа́нства (accusative plural)
конфуціа́нством (instrumental singular)
конфуціа́нствами (instrumental plural)
конфуціа́нству (locative singular)
конфуціа́нствах (locative plural)
конфуціа́нство* (vocative singular)
конфуціа́нства* (vocative plural)

Происходит от лат. Confucianus «конфуцианский, конфуцианец», далее из Confucius «Конфуций», латинизированная форма кит. 孔夫子 (Kǒng Fūzǐ) «мастер Кон».

конфуціанець

Ближайшее родство

существительные

конфуціаньский

Ближайшее родство

прилагательные

истор. конфуцианство

конфуцианство


концентрування

концентрува́ння (nominative singular)
концентрува́ння (nominative plural)
концентрува́ння (genitive singular)
концентрува́нь (genitive plural)
концентрува́нню (dative singular)
концентрува́нням (dative plural)
концентрува́ння (accusative singular)
концентрува́ння (accusative plural)
концентрува́нням (instrumental singular)
концентрува́ннями (instrumental plural)
концентрува́нні, концентрува́нню (locative singular)
концентрува́ннях (locative plural)
концентрува́ння* (vocative singular)
концентрува́ння* (vocative plural)

От концентрувати, далее из франц. concentrer «сосредотачивать, концентрировать», далее из лат. cum (варианты co-, com-, con-) «с, вместе» + centrum, от др.-греч. κέντρον «стрекало, жало, остриё (циркуля)» (восходит к праиндоевр. *kent- «колоть»).

концентрувати

Ближайшее родство

концентрирование


коритце

кори́тце (nominative singular)
кори́тця (nominative plural)
кори́тця (genitive singular)
кори́тець (genitive plural)
кори́тцю (dative singular)
кори́тцям (dative plural)
кори́тце (accusative singular)
кори́тця (accusative plural)
кори́тцем (instrumental singular)
кори́тцями (instrumental plural)
кори́тці (locative singular)
кори́тцях (locative plural)
кори́тце* (vocative singular)
кори́тця* (vocative plural)

От корито, далее из праслав. *koryto, от кот. в числе прочего произошли: русск.-церк.-слав. корыто (греч. ληνός, alveus), укр. кори́то, белор. кары́та, болг. кори́то «овраг», сербохорв. ко̀рито «корыто, русло», словенск. koríto, чешск., словац. kоrуtо, польск., н.-луж. koryto – то же, в.-луж. korto. Родственно лит. prãkartas «ясли (кормушка), корыто», др.-прусск. рrасаrtis «корыто», далее, возм., к кора́, ко́рень, греч. κείρω «стригу». Сюда же относит Шпехт латыш. karaûte, kar̨uȏte «ложка». Сюда не имеет отношения греч. κόρος «насыщение», κορέσκω «насыщаю», вопреки Сольмсену, Бурде. Иную этимологию балт. слов см. у Перссона. Едва ли относятся к корыто др.-инд. kárakas «кувшин», carúṣ «котёл, горшок», др.-исл. huerr «котёл», вопреки Мейе. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

корито

Ближайшее родство

существительные


кормління

кормлі́ння (nominative singular)
кормлі́ння (nominative plural)
кормлі́ння (genitive singular)
кормлі́нь (genitive plural)
кормлі́нню (dative singular)
кормлі́нням (dative plural)
кормлі́ння (accusative singular)
кормлі́ння (accusative plural)
кормлі́нням (instrumental singular)
кормлі́ннями (instrumental plural)
кормлі́нні, кормлі́нню (locative singular)
кормлі́ннях (locative plural)
кормлі́ння* (vocative singular)
кормлі́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

истор. кормление


корито

кори́то (nominative singular)
кори́та (nominative plural)
кори́та (genitive singular)
кори́т (genitive plural)
кори́ту (dative singular)
кори́там (dative plural)
кори́то (accusative singular)
кори́та (accusative plural)
кори́том (instrumental singular)
кори́тами (instrumental plural)
кори́ті (locative singular)
кори́тах (locative plural)
кори́то* (vocative singular)
кори́та* (vocative plural)

Происходит от праслав. *koryto, от кот. в числе прочего произошли: русск.-церк.-слав. корыто (греч. ληνός, alveus), укр. кори́то, белор. кары́та, болг. кори́то «овраг», сербохорв. ко̀рито «корыто, русло», словенск. koríto, чешск., словац. kоrуtо, польск., н.-луж. koryto – то же, в.-луж. korto. Родственно лит. prãkartas «ясли (кормушка), корыто», др.-прусск. рrасаrtis «корыто», далее, возм., к кора́, ко́рень, греч. κείρω «стригу». Сюда же относит Шпехт латыш. karaûte, kar̨uȏte «ложка». Сюда не имеет отношения греч. κόρος «насыщение», κορέσκω «насыщаю», вопреки Сольмсену, Бурде. Иную этимологию балт. слов см. у Перссона. Едва ли относятся к корыто др.-инд. kárakas «кувшин», carúṣ «котёл, горшок», др.-исл. huerr «котёл», вопреки Мейе. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

коритце

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

коритар

Ближайшее родство

существительные

корыто (ёмкость)

диал. русло (на земле)

русло (на земле)


коромисло

коро́мисло (nominative singular)
коро́мисла (nominative plural)
коро́мисла (genitive singular)
коро́мисел (genitive plural)
коро́мислу (dative singular)
коро́мислам (dative plural)
коро́мисло (accusative singular)
коро́мисла (accusative plural)
коро́мислом (instrumental singular)
коро́мислами (instrumental plural)
коро́мислу (locative singular)
коро́мислах (locative plural)
коро́мисло* (vocative singular)
коро́мисла* (vocative plural)

Происходит от ??

коромисловий

Ближайшее родство

прилагательные

балансир (в весах, машине)


користолюбство

користолю́бство (nominative singular)
користолю́бства (nominative plural)
користолю́бства (genitive singular)
користолю́бств (genitive plural)
користолю́бству (dative singular)
користолю́бствам (dative plural)
користолю́бство (accusative singular)
користолю́бства (accusative plural)
користолю́бством (instrumental singular)
користолю́бствами (instrumental plural)
користолю́бству (locative singular)
користолю́бствах (locative plural)
користолю́бство* (vocative singular)
користолю́бства* (vocative plural)

Происходит от ??

корыстолюбие


копито

копи́то (nominative singular)
копи́та (nominative plural)
копи́та (genitive singular)
копи́т (genitive plural)
копи́тові, копи́ту (dative singular)
копи́там (dative plural)
копи́то (accusative singular)
копи́та (accusative plural)
копи́том (instrumental singular)
копи́тами (instrumental plural)
копи́тові, копи́ті (locative singular)
копи́тах (locative plural)
копи́то* (vocative singular)
копи́та* (vocative plural)

Происходит от глагола копать, от праслав. *kopātī, от кот. в числе прочего произошли: укр. копати, болг. копая, сербохорв. ко̀пати, ко̏па̑м, словенск. kopáti, kора̑m, чешск. kораt, словацк. kораť, польск., в.-луж. kорас́, н.-луж. kораś Ср.: укр. копито, болг. копи́то, сербохорв ко̀пито, словенск. kорítо, чешск., слвцк. kоруtо, польск., в.-луж., н.-луж. kоруtо. Ср.: польск. kорас́ «копать, рыть; пинать, бить копытом». Др.-исл. hófr, др.-в.-нем. huof «копыто» скорее связано с др.-инд. c̨aphás, авест. sаfа- «копыто»; напротив, др.-русск. копысати «лягаться» следует отнести к копыто. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

копитечко

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

копитце

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

копитень

Ближайшее родство

существительные

копитник

Ближайшее родство

существительные

копитняк

Ближайшее родство

существительные

копитний

Ближайшее родство

прилагательные

копитовий

Ближайшее родство

прилагательные

анат. копыто


кочення

ко́чення (nominative singular)
ко́чення (nominative plural)
ко́чення (genitive singular)
ко́чень (genitive plural)
ко́ченню (dative singular)
ко́ченням (dative plural)
ко́чення (accusative singular)
ко́чення (accusative plural)
ко́ченням (instrumental singular)
ко́ченнями (instrumental plural)
ко́ченні, ко́ченню (locative singular)
ко́ченнях (locative plural)
ко́чення* (vocative singular)
ко́чення* (vocative plural)

Происходит от гл. котити, далее из праслав. *kotiti, *koti̯ǫ, от кот. в числе прочего произошли: русск. катить, катать, укр. ката́ти, словенск. kotáti «катать», чешск. kácet «опрокидывать, рубить (деревья)», укр. коти́ти, словенск. prekotíti «опрокинуть, перекатывать», польск. kасić się «охотиться» (но ср.: итал. cacciare «охотиться», исп. cazar — то же, из лат. captare). Сюда же русск. качать, укр. качати. Сомнительно предположение о родстве с англ. skate «скользить», skate «конёк», голл. sсhааts — то же. Сравнение с лат. quatiō «трясу, толкаю», греч. πάσσω «посыпаю, насыпаю» (Лёвенталь) неприемлемо. Сомнительно сравнение с др.-инд. c̨ātáyati «повергает», к тому же тогда пришлось бы предположить чередование задненёбных. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

котити

Ближайшее родство

котитися

Ближайшее родство


крайнебо

крайне́бо (nominative singular)
крайне́ба (nominative plural)
крайне́ба (genitive singular)
крайне́бу (dative singular)
крайне́бам (dative plural)
крайне́бо (accusative singular)
крайне́ба (accusative plural)
крайне́бом (instrumental singular)
крайне́бами (instrumental plural)
крайне́бу (locative singular)
крайне́бах (locative plural)
крайне́бо* (vocative singular)
крайне́ба* (vocative plural)

Происходит от ??


кохання

Uk-кохання.ogg

коха́ння (nominative singular)
коха́ння (nominative plural)
коха́ння (genitive singular)
коха́нь (genitive plural)
коха́нню (dative singular)
коха́нням (dative plural)
коха́ння (accusative singular)
коха́ння (accusative plural)
коха́нням (instrumental singular)
коха́ннями (instrumental plural)
коха́нні, коха́нню (locative singular)
коха́ннях (locative plural)
коха́ння* (vocative singular)
коха́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

коханнячко

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

коханок

Ближайшее родство

существительные

коханка

Ближайшее родство

существительные

коханець

Ближайшее родство

существительные

закоханець

Ближайшее родство

существительные

закоханка

Ближайшее родство

существительные

коханий

Ближайшее родство

прилагательные

закоханий

Ближайшее родство

прилагательные

кохати

Ближайшее родство

кохатися

Ближайшее родство

кохано

Ближайшее родство

нар.-поэт. любовь, зазноба

любовь, зазноба

любовная связь


крапання

кра́пання (nominative singular)
кра́пання (nominative plural)
кра́пання (genitive singular)
кра́пань (genitive plural)
кра́панню (dative singular)
кра́панням (dative plural)
кра́пання (accusative singular)
кра́пання (accusative plural)
кра́панням (instrumental singular)
кра́паннями (instrumental plural)
кра́панні, кра́панню (locative singular)
кра́паннях (locative plural)
кра́пання* (vocative singular)
кра́пання* (vocative plural)

От гл. крапати, далее из ??

крапати

Ближайшее родство

капание, крапание


кривляння

кривля́ння (nominative singular)
кривля́ння (nominative plural)
кривля́ння (genitive singular)
кривля́нь (genitive plural)
кривля́нню (dative singular)
кривля́нням (dative plural)
кривля́ння (accusative singular)
кривля́ння (accusative plural)
кривля́нням (instrumental singular)
кривля́ннями (instrumental plural)
кривля́нні, кривля́нню (locative singular)
кривля́ннях (locative plural)
кривля́ння* (vocative singular)
кривля́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

кривлятися

Ближайшее родство

кривляние, кривлянье


кришення

кри́шення (nominative singular)
кри́шення (nominative plural)
кри́шення (genitive singular)
кри́шень (genitive plural)
кри́шенню (dative singular)
кри́шенням (dative plural)
кри́шення (accusative singular)
кри́шення (accusative plural)
кри́шенням (instrumental singular)
кри́шеннями (instrumental plural)
кри́шенні, кри́шенню (locative singular)
кри́шеннях (locative plural)
кри́шення* (vocative singular)
кри́шення* (vocative plural)

Происходит от гл. кришити, далее из ??

кришиння

Ближайшее родство

существительные

кришити

Ближайшее родство

кришитися

Ближайшее родство

крошение, измельчение


кріпосництво

кріпосни́цтво (nominative singular)
кріпосни́цтва (nominative plural)
кріпосни́цтва (genitive singular)
кріпосни́цтв (genitive plural)
кріпосни́цтву (dative singular)
кріпосни́цтвам (dative plural)
кріпосни́цтво (accusative singular)
кріпосни́цтва (accusative plural)
кріпосни́цтвом (instrumental singular)
кріпосни́цтвами (instrumental plural)
кріпосни́цтву (locative singular)
кріпосни́цтвах (locative plural)
кріпосни́цтво* (vocative singular)
кріпосни́цтва* (vocative plural)

От сущ. кріпосник, далее из ??

кріпосник

Ближайшее родство

существительные

кріпосниця

Ближайшее родство

существительные

кріпосний

Ближайшее родство

прилагательные

истор. крепостничество

крепостничество


курсування

курсува́ння (nominative singular)
курсува́ння (nominative plural)
курсува́ння (genitive singular)
курсува́нь (genitive plural)
курсува́нню (dative singular)
курсува́нням (dative plural)
курсува́ння (accusative singular)
курсува́ння (accusative plural)
курсува́нням (instrumental singular)
курсува́ннями (instrumental plural)
курсува́нні, курсува́нню (locative singular)
курсува́ннях (locative plural)
курсува́ння* (vocative singular)
курсува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

курсирование


куркульство

курку́льство (nominative singular)
курку́льства (nominative plural)
курку́льства (genitive singular)
курку́льств (genitive plural)
курку́льству (dative singular)
курку́льствам (dative plural)
курку́льство (accusative singular)
курку́льства (accusative plural)
курку́льством (instrumental singular)
курку́льствами (instrumental plural)
курку́льстві (locative singular)
курку́льствах (locative plural)
курку́льство* (vocative singular)
курку́льства* (vocative plural)

Происходит от ??

куркуль

Ближайшее родство

существительные

куркуленко

Ближайшее родство

существительные

куркулик

Ближайшее родство

существительные

куркулиха

Ближайшее родство

существительные

куркульський

Ближайшее родство

прилагательные

истор. кулачество


кушнірство

кушні́рство (nominative singular)
кушні́рства (nominative plural)
кушні́рства (genitive singular)
кушні́рству (dative singular)
кушні́рствам (dative plural)
кушні́рство (accusative singular)
кушні́рства (accusative plural)
кушні́рством (instrumental singular)
кушні́рствами (instrumental plural)
кушні́рству (locative singular)
кушні́рствах (locative plural)
кушні́рство* (vocative singular)
кушні́рства* (vocative plural)

Происходит от сущ. кушнір, далее из ??

кушнір

Ближайшее родство

существительные

кушнірський

Ближайшее родство

прилагательные

скорняжничество


лакування

лакува́ння (nominative singular)
лакува́ння (nominative plural)
лакува́ння (genitive singular)
лакува́нь (genitive plural)
лакува́нню (dative singular)
лакува́нням (dative plural)
лакува́ння (accusative singular)
лакува́ння (accusative plural)
лакува́нням (instrumental singular)
лакува́ннями (instrumental plural)
лакува́нні, лакува́нню (locative singular)
лакува́ннях (locative plural)
лакува́ння* (vocative singular)
лакува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. лакувати, далее из ??

лакувати

Ближайшее родство

лакирование, лакировка


лавірування

лаві́рування (nominative singular)
лаві́рування (nominative plural)
лаві́рування (genitive singular)
лаві́рувань (genitive plural)
лаві́руванню (dative singular)
лаві́руванням (dative plural)
лаві́рування (accusative singular)
лаві́рування (accusative plural)
лаві́руванням (instrumental singular)
лаві́руваннями (instrumental plural)
лаві́руванні, лаві́руванню (locative singular)
лаві́руваннях (locative plural)
лаві́рування* (vocative singular)
лаві́рування* (vocative plural)

Происходит от гл. лавірувати, далее из нидерл., нж.-нем. lаvееrеn или нов.-в.-нем. lavieren (с ХV в.) из франц. louvoyer «лавировать» (c XVII века), из стар. lofuyer (c 1529 г.), далее из lof* + -oyer. Использованы материалы проекта TLF-Étym.

лавірувати

Ближайшее родство


латаття

лата́ття (nominative singular)
лата́ття (nominative plural)
лата́ття (genitive singular)
лата́ть (genitive plural)
лата́ттю (dative singular)
лата́ттям (dative plural)
лата́ття (accusative singular)
лата́ття (accusative plural)
лата́ттям (instrumental singular)
лата́ттями (instrumental plural)
лата́тті, лата́ттю (locative singular)
лата́ттях (locative plural)
лата́ття* (vocative singular)
лата́ття* (vocative plural)

Происходит от ??

ботан. водяная лилия, кувшинка

водяная лилия, кувшинка

У багатьох народів квітка білого латаття здавна була ритуальною магічною рослиною.


лезо

ле́зо (nominative singular)
ле́за (nominative plural)
ле́за (genitive singular)
ле́з (genitive plural)
ле́зові, ле́зу (dative singular)
ле́зам (dative plural)
ле́зо (accusative singular)
ле́за (accusative plural)
ле́зом (instrumental singular)
ле́зами (instrumental plural)
ле́зові, ле́зі (locative singular)
ле́зах (locative plural)
ле́зо* (vocative singular)
ле́за* (vocative plural)

Происходит от ??

лезвие, остриё


ледарство

ле́дарство (nominative singular)
ле́дарства (nominative plural)
ле́дарства (genitive singular)
ле́дарству (dative singular)
ле́дарствам (dative plural)
ле́дарство (accusative singular)
ле́дарства (accusative plural)
ле́дарством (instrumental singular)
ле́дарствами (instrumental plural)
ле́дарству (locative singular)
ле́дарствах (locative plural)
ле́дарство* (vocative singular)
ле́дарства* (vocative plural)

От сущ. ледар, далее из ??

ледар

Ближайшее родство

существительные

ледарювати

Ближайшее родство

лодырничание


лепетання

лепета́ння (nominative singular)
лепета́ння (nominative plural)
лепета́ння (genitive singular)
лепета́нь (genitive plural)
лепета́нню (dative singular)
лепета́нням (dative plural)
лепета́ння (accusative singular)
лепета́ння (accusative plural)
лепета́нням (instrumental singular)
лепета́ннями (instrumental plural)
лепета́нні, лепета́нню (locative singular)
лепета́ннях (locative plural)
лепета́ння* (vocative singular)
лепета́ння* (vocative plural)

От гл. лепетати, далее из ??

лепет

Ближайшее родство

существительные

лепетати

Ближайшее родство

лепетание, лепетанье


ласо

ласо́ (nominative singular)
ласо́ (nominative plural)
ласо́ (genitive singular)
ласо́ (genitive plural)
ласо́ (dative singular)
ласо́ (dative plural)
ласо́ (accusative singular)
ласо́ (accusative plural)
ласо́ (instrumental singular)
ласо́ (instrumental plural)
ласо́ (locative singular)
ласо́ (locative plural)
ласо́ (vocative singular)
ласо́ (vocative plural)

Происходит от ??


лічіння

лічі́ння (nominative singular)
лічі́ння (nominative plural)
лічі́ння (genitive singular)
лічі́нь (genitive plural)
лічі́нню (dative singular)
лічі́нням (dative plural)
лічі́ння (accusative singular)
лічі́ння (accusative plural)
лічі́нням (instrumental singular)
лічі́ннями (instrumental plural)
лічі́нні, лічі́нню (locative singular)
лічі́ннях (locative plural)
лічі́ння* (vocative singular)
лічі́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

лічити

Ближайшее родство


лудіння

луді́ння (nominative singular)
луді́ння (nominative plural)
луді́ння (genitive singular)
луді́нь (genitive plural)
луді́нню (dative singular)
луді́нням (dative plural)
луді́ння (accusative singular)
луді́ння (accusative plural)
луді́нням (instrumental singular)
луді́ннями (instrumental plural)
луді́нні, луді́нню (locative singular)
луді́ннях (locative plural)
луді́ння* (vocative singular)
луді́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. лудити, из ??

лудження

Ближайшее родство

существительные

лудити

Ближайшее родство

техн. лужение, облуживание

лужение, облуживание


людиноненависництво

людиноненави́сництво (nominative singular)
людиноненави́сництва (nominative plural)
людиноненави́сництва (genitive singular)
людиноненави́сництв (genitive plural)
людиноненави́сництву (dative singular)
людиноненави́сництвам (dative plural)
людиноненави́сництво (accusative singular)
людиноненави́сництва (accusative plural)
людиноненави́сництвом (instrumental singular)
людиноненави́сництвами (instrumental plural)
людиноненави́сництві (locative singular)
людиноненави́сництвах (locative plural)
людиноненави́сництво* (vocative singular)
людиноненави́сництва* (vocative plural)

Происходит от ??

людиноненависник

Ближайшее родство

существительные

людиноненависницкий

Ближайшее родство

прилагательные

человеконенавистничество


макропрограмування

макропрограмува́ння (nominative singular)
макропрограмува́ння (nominative plural)
макропрограмува́ння (genitive singular)
макропрограмува́нь (genitive plural)
макропрограмува́нню (dative singular)
макропрограмува́нням (dative plural)
макропрограмува́ння (accusative singular)
макропрограмува́ння (accusative plural)
макропрограмува́нням (instrumental singular)
макропрограмува́ннями (instrumental plural)
макропрограмува́ннях (locative plural)
макропрограмува́ння* (vocative singular)
макропрограмува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

макропрограма

Ближайшее родство

существительные

комп. макропрограммирование

макропрограммирование


маловіддя

малові́ддя (nominative singular)
малові́ддя (nominative plural)
малові́ддя (genitive singular)
малові́дь (genitive plural)
малові́ддю (dative singular)
малові́ддям (dative plural)
малові́ддя (accusative singular)
малові́ддя (accusative plural)
малові́ддям (instrumental singular)
малові́ддями (instrumental plural)
малові́дді, малові́ддю (locative singular)
малові́ддях (locative plural)
малові́ддя* (vocative singular)
малові́ддя* (vocative plural)

Образовано из мало + вода.

маловодість

Ближайшее родство

существительные

маловодність

Ближайшее родство

существительные

маловодий

Ближайшее родство

прилагательные

маловодний

Ближайшее родство

прилагательные

геогр. маловодье (низкий уровень воды в водоёме)); мелководье

геогр. маловодье (недостаток воды, орошения)

маловодье (недостаток воды, орошения)

мед. маловодье (малое количество околоплодных вод


малювання

малюва́ння (nominative singular)
малюва́ння (nominative plural)
малюва́ння (genitive singular)
малюва́нь (genitive plural)
малюва́нню (dative singular)
малюва́нням (dative plural)
малюва́ння (accusative singular)
малюва́ння (accusative plural)
малюва́нням (instrumental singular)
малюва́ннями (instrumental plural)
малюва́нні, малюва́нню (locative singular)
малюва́ннях (locative plural)
малюва́ння* (vocative singular)
малюва́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. малювати, далее из польск. malować, из ср.-в.-н. mâlên «рисовать», далее из прагерм. формы *mæl-æ-, от которой в числе прочего произошли: готск. mēljan, др.-в.-нем. mālōn, ср.-в.-нем. mālen и нем. malen (восходит к праиндоевр. *mel- «измельчать»)

малюнок

Ближайшее родство

существительные

малювати

Ближайшее родство

рисование; живопись; роспись

рисунок (изображение предмета)

раскрашивание


мазання

ма́зання (nominative singular)
ма́зання (nominative plural)
ма́зання (genitive singular)
ма́зань (genitive plural)
ма́занню (dative singular)
ма́занням (dative plural)
ма́зання (accusative singular)
ма́зання (accusative plural)
ма́занням (instrumental singular)
ма́заннями (instrumental plural)
ма́занні, ма́занню (locative singular)
ма́заннях (locative plural)
ма́зання* (vocative singular)
ма́зання* (vocative plural)

Происходит от гл. мазати, далее из праслав. *mazati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. мазати, мажѫ (др.-греч. ἀλείφω, χρίω, λιπαίνω), русск. мазать, укр. ма́зати, ма́жу, белор. ма́заць, болг. ма́жа, сербохорв. ма̏зати, ма̏же̑м, словенск. mázati, mа̑žеm, чешск. mazat, словацк. mаzаť, польск. mazać, mażę, в.-луж. mazać, н.-луж. mazaś; восходит к праиндоевр. *mag'- «месить, мазать». Родственно латышск. (iz)muôzêt «мучить, перехитрить» (из «намазать»), muôzêt «есть много, жадно; дурачить, колотить», лит. mė́žti «унавоживать», латышск. mêzt «счищать навоз, мести», греч. μάσσω (μεμαγμένος) «давлю, мешу, мажу», μαγεύς «пекарь», μαγίς «месиво, тесто», μᾶζα «тесто», др.-в.-нем. mahho^n «соmроnеrе, jungere, instituere», нов.-в.-нем. mасhеn «делать», арм. mасаnim «густею». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

мазати

Ближайшее родство


мальтузіанство

мальтузіа́нство (nominative singular)
мальтузіа́нства (nominative plural)
мальтузіа́нства (genitive singular)
мальтузіа́нству (dative singular)
мальтузіа́нствам (dative plural)
мальтузіа́нство (accusative singular)
мальтузіа́нства (accusative plural)
мальтузіа́нством (instrumental singular)
мальтузіа́нствами (instrumental plural)
мальтузіа́нству (locative singular)
мальтузіа́нствах (locative plural)
мальтузіа́нство* (vocative singular)
мальтузіа́нства* (vocative plural)

Происходит от ??

мальтузіанець

Ближайшее родство

существительные

мальтузіанський

Ближайшее родство

прилагательные

книжн. мальтузианство

мальтузианство


макетування

макетува́ння (nominative singular)
макетува́ння (nominative plural)
макетува́ння (genitive singular)
макетува́нь (genitive plural)
макетува́нню (dative singular)
макетува́нням (dative plural)
макетува́ння (accusative singular)
макетува́ння (accusative plural)
макетува́нням (instrumental singular)
макетува́ннями (instrumental plural)
макетува́нні, макетува́нню (locative singular)
макетува́ннях (locative plural)
макетува́ння* (vocative singular)
макетува́ння* (vocative plural)

От гл. макетувати и сущ. макет, далее из франц. maquette «макет», далее из итал. macchietta «набросок», далее из macchia «пятнышко, крапинка», далее из лат. macula «пятно», далее из неустановленной формы.

макет

Ближайшее родство

существительные

макетувати

Ближайшее родство

действие по значению гл. макетувати; макетирование


малярство

маля́рство (nominative singular)
маля́рства (nominative plural)
маля́рства (genitive singular)
маля́рств (genitive plural)
маля́рству (dative singular)
маля́рствам (dative plural)
маля́рство (accusative singular)
маля́рства (accusative plural)
маля́рством (instrumental singular)
маля́рствами (instrumental plural)
маля́рству (locative singular)
маля́рствах (locative plural)
маля́рство* (vocative singular)
маля́рства* (vocative plural)

Происходит от ??

Похвалившись новими образами, Прокопович був дуже радий, що знайшов доброго цінувальника, котрий втямив високе чайківське малярство.

Похвалившись новыми изображениями, Прокопович был очень рад, что нашёл хорошего ценителя, который понял высокую чайковскуюживопись.

И. С. Нечуй-Левицкий

«Старосвітські батюшки та матушки» [«Старосветские батюшки и матушки»]

Як звісно, малярство силкується при помочі ліній і красок[…] передати нам чи то якусь частину дійсного світу (людське лице, сцену, крайобраз) або якусь думку.

Как известно,живопись пытается при помощи линий и красок[…] передать нам либо какую-либо часть действительного мира (человеческое лицо, сцену, краевид), либо какую-либо мысль.

И. Я. Франко

«Із секретів поетичної творчості» [«Из секретов поэтического творчества»]


маркірування

маркірува́ння (nominative singular)
маркірува́ння (nominative plural)
маркірува́ння (genitive singular)
маркірува́нь (genitive plural)
маркірува́нню (dative singular)
маркірува́нням (dative plural)
маркірува́ння (accusative singular)
маркірува́ння (accusative plural)
маркірува́нням (instrumental singular)
маркірува́ннями (instrumental plural)
маркірува́нні, маркірува́нню (locative singular)
маркірува́ннях (locative plural)
маркірува́ння* (vocative singular)
маркірува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. маркірувати, далее из ??

маркірувати

Ближайшее родство

маркирование


марнування

марнува́ння (nominative singular)
марнува́ння (nominative plural)
марнува́ння (genitive singular)
марнува́нь (genitive plural)
марнува́нню (dative singular)
марнува́нням (dative plural)
марнува́ння (accusative singular)
марнува́ння (accusative plural)
марнува́нням (instrumental singular)
марнува́ннями (instrumental plural)
марнува́нні, марнува́нню (locative singular)
марнува́ннях (locative plural)
марнува́ння* (vocative singular)
марнува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. марнувати и прил. марний, далее из ??

марний

Ближайшее родство

прилагательные

марнувати

Ближайшее родство

растрачивание


мандрівництво

мандрівни́цтво (nominative singular)
мандрівни́цтва (nominative plural)
мандрівни́цтва (genitive singular)
мандрівни́цтв (genitive plural)
мандрівни́цтву (dative singular)
мандрівни́цтвам (dative plural)
мандрівни́цтво (accusative singular)
мандрівни́цтва (accusative plural)
мандрівни́цтвом (instrumental singular)
мандрівни́цтвами (instrumental plural)
мандрівни́цтві (locative singular)
мандрівни́цтвах (locative plural)
мандрівни́цтво* (vocative singular)
мандрівни́цтва* (vocative plural)

Происходит от ??

странничество


маскування

маскува́ння (nominative singular)
маскува́ння (nominative plural)
маскува́ння (genitive singular)
маскува́нь (genitive plural)
маскува́нню (dative singular)
маскува́нням (dative plural)
маскува́ння (accusative singular)
маскува́ння (accusative plural)
маскува́нням (instrumental singular)
маскува́ннями (instrumental plural)
маскува́нні, маскува́нню (locative singular)
маскува́ннях (locative plural)
маскува́ння* (vocative singular)
маскува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

маскувати

Ближайшее родство

маскуватися

Ближайшее родство

маскировка, маскирование


м'ясиво

м'яси́во (nominative singular)
м'яси́ва (genitive singular)
м'яси́ву (dative singular)
м'яси́во (accusative singular)
м'яси́вом (instrumental singular)
м'яси́ву (locative singular)
м'яси́во* (vocative singular)

Происходит от сущ. м'ясо, далее от праслав. *męso, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. мѧсо (σάρξ, κρέας — Супр.), русск. мясо, укр. м'я́со, мня́со, болг. месо́, сербохорв. ме̑со, мн. ме́са, словенск. mеsо̣̑, чешск. maso, словацк. mäso, польск. mięso, в.-луж. mjaso, н.-луж. měso, полабск. mąsǘ. Родственно др.-прусск. mensā «мясо», др.-инд. māṃsám ср. р. «мясо», латышск. mìesa «живое тело», готск. 𐌼𐌹𐌼𐌶 (mimz) «мясо», алб. mish наряду с др.-инд. mās-, арм. mis. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

м'ясце

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

м'ясо

Ближайшее родство

существительные

м'ясник

Ближайшее родство

существительные

м'ясний

Ближайшее родство

прилагательные

мясо, мясная пища; (для людей) мясные кушанья


машинобудування

машинобудува́ння (nominative singular)
машинобудува́ння (nominative plural)
машинобудува́ння (genitive singular)
машинобудува́нь (genitive plural)
машинобудува́нню (dative singular)
машинобудува́нням (dative plural)
машинобудува́ння (accusative singular)
машинобудува́ння (accusative plural)
машинобудува́нням (instrumental singular)
машинобудува́ннями (instrumental plural)
машинобудува́нні, машинобудува́нню (locative singular)
машинобудува́ннях (locative plural)
машинобудува́ння* (vocative singular)
машинобудува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

машиностроение


мащення

ма́щення (nominative singular)
ма́щення (nominative plural)
ма́щення (genitive singular)
ма́щень (genitive plural)
ма́щенню (dative singular)
ма́щенням (dative plural)
ма́щення (accusative singular)
ма́щення (accusative plural)
ма́щенням (instrumental singular)
ма́щеннями (instrumental plural)
ма́щенні, ма́щенню (locative singular)
ма́щеннях (locative plural)
ма́щення* (vocative singular)
ма́щення* (vocative plural)

Происходит от ??

мащений

Ближайшее родство

прилагательные

мастити

Ближайшее родство

мазанье, смазка (действие), смазывание, вымазывание


м'ясо

м'я́со (nominative singular)
м'я́са (genitive singular)
м'я́сові, м'я́су (dative singular)
м'я́со (accusative singular)
м'я́сом (instrumental singular)
м'я́су (locative singular)
м'я́со* (vocative singular)

Происходит от праслав. *męso, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. мѧсо (σάρξ, κρέας — Супр.), русск. мясо, укр. м'я́со, мня́со, болг. месо́, сербохорв. ме̑со, мн. ме́са, словенск. mеsо̣̑, чешск. maso, словацк. mäso, польск. mięso, в.-луж. mjaso, н.-луж. měso, полабск. mąsǘ. Родственно др.-прусск. mensā «мясо», др.-инд. māṃsám ср. р. «мясо», латышск. mìesa «живое тело», готск. 𐌼𐌹𐌼𐌶 (mimz) «мясо», алб. mish наряду с др.-инд. mās-, арм. mis. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

м'ясце

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

м'ясник

Ближайшее родство

существительные

м'ясиво

Ближайшее родство

существительные

м'ясність

Ближайшее родство

существительные

м'ясоїд

Ближайшее родство

существительные

м'ясокомбінат

Ближайшее родство

существительные

м'ясорубка

Ближайшее родство

существительные

м'ясний

Ближайшее родство

прилагательные

м'ясоїдний

Ближайшее родство

прилагательные


люстро

лю́стро (nominative singular)
лю́стра (nominative plural)
лю́стра (genitive singular)
лю́стер (genitive plural)
лю́стру (dative singular)
лю́страм (dative plural)
лю́стро (accusative singular)
лю́стра (accusative plural)
лю́стром (instrumental singular)
лю́страми (instrumental plural)
лю́стрі (locative singular)
лю́страх (locative plural)
лю́стро* (vocative singular)
лю́стра* (vocative plural)

Происходит от ??

диал. зеркало


масажування

масажува́ння (nominative singular)
масажува́ння (nominative plural)
масажува́ння (genitive singular)
масажува́нь (genitive plural)
масажува́нню (dative singular)
масажува́нням (dative plural)
масажува́ння (accusative singular)
масажува́ння (accusative plural)
масажува́нням (instrumental singular)
масажува́ннями (instrumental plural)
масажува́нні, масажува́нню (locative singular)
масажува́ннях (locative plural)
масажува́ння* (vocative singular)
масажува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. масажувати и сущ. масаж, далее из франц. massage «массаж, массирование», от гл. masser «собирать в кучу, скоплять, массировать», далее от masse «масса», из лат. māssa «слиток; кусок» из др.-греч. μᾶζα «тесто», восходит к праиндоевр. *mag- .

масаж

Ближайшее родство

существительные

масажувати

Ближайшее родство

массажирование


медоваріння

медоварі́ння (nominative singular)
медоварі́ння (nominative plural)
медоварі́ння (genitive singular)
медоварі́нь (genitive plural)
медоварі́нню (dative singular)
медоварі́нням (dative plural)
медоварі́ння (accusative singular)
медоварі́ння (accusative plural)
медоварі́нням (instrumental singular)
медоварі́ннями (instrumental plural)
медоварі́нні, медоварі́нню (locative singular)
медоварі́ннях (locative plural)
медоварі́ння* (vocative singular)
медоварі́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

медовар

Ближайшее родство

существительные

медоварня

Ближайшее родство

существительные

медоварний

Ближайшее родство

прилагательные


мехдоїння

мехдої́ння (nominative singular)
мехдої́ння (nominative plural)
мехдої́ння (genitive singular)
мехдої́нь (genitive plural)
мехдої́нню (dative singular)
мехдої́нням (dative plural)
мехдої́ння (accusative singular)
мехдої́ння (accusative plural)
мехдої́нням (instrumental singular)
мехдої́ннями (instrumental plural)
мехдої́нні, мехдої́нню (locative singular)
мехдої́ннях (locative plural)
мехдої́ння* (vocative singular)
мехдої́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

с.-х. мехдоение, мехдойка

мехдоение, мехдойка


мешкання

ме́шкання (nominative singular)
ме́шкання (nominative plural)
ме́шкання (genitive singular)
ме́шкань (genitive plural)
ме́шканню (dative singular)
ме́шканням (dative plural)
ме́шкання (accusative singular)
ме́шкання (accusative plural)
ме́шканням (instrumental singular)
ме́шканнями (instrumental plural)
ме́шканні, ме́шканню (locative singular)
ме́шканнях (locative plural)
ме́шкання* (vocative singular)
ме́шкання* (vocative plural)

Происходит от ??

мешкати

Ближайшее родство

проживание, житьё

диал. жильё; квартира

жильё; квартира


миловаріння

миловарі́ння (nominative singular)
миловарі́ння (nominative plural)
миловарі́ння (genitive singular)
миловарі́нь (genitive plural)
миловарі́нню (dative singular)
миловарі́нням (dative plural)
миловарі́ння (accusative singular)
миловарі́ння (accusative plural)
миловарі́нням (instrumental singular)
миловарі́ннями (instrumental plural)
миловарі́нні, миловарі́нню (locative singular)
миловарі́ннях (locative plural)
миловарі́ння* (vocative singular)
миловарі́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

миловар

Ближайшее родство

существительные

миловарня

Ближайшее родство

существительные

миловарний

Ближайшее родство

прилагательные


миропомазання

миропомаза́ння (nominative singular)
миропомаза́ння (nominative plural)
миропомаза́ння (genitive singular)
миропомаза́нь (genitive plural)
миропомаза́нню (dative singular)
миропомаза́нням (dative plural)
миропомаза́ння (accusative singular)
миропомаза́ння (accusative plural)
миропомаза́нням (instrumental singular)
миропомаза́ннями (instrumental plural)
миропомаза́нні, миропомаза́нню (locative singular)
миропомаза́ннях (locative plural)
миропомаза́ння* (vocative singular)
миропомаза́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

церк. миропомазание

миропомазание


милосердя

милосе́рдя (nominative singular)
милосе́рдя (nominative plural)
милосе́рдя (genitive singular)
ь (genitive plural)
милосе́рдю (dative singular)
милосе́рдям (dative plural)
милосе́рдя (accusative singular)
милосе́рдя (accusative plural)
милосе́рдям (instrumental singular)
милосе́рдями (instrumental plural)
милосе́рді, милосе́рдю (locative singular)
милосе́рдях (locative plural)
милосе́рдя* (vocative singular)
милосе́рдя* (vocative plural)

Происходит от ??

милосердник

Ближайшее родство

существительные

милосердність

Ближайшее родство

существительные

милосердий

Ближайшее родство

прилагательные

милосердний

Ближайшее родство

прилагательные

милосердитися

Ближайшее родство

милосердствувати

Ближайшее родство

милосердно

Ближайшее родство

милосердо

Ближайшее родство


мистецтвознавство

мистецтвозна́вство (nominative singular)
мистецтвозна́вства (nominative plural)
мистецтвозна́вства (genitive singular)
мистецтвозна́вству (dative singular)
мистецтвозна́вствам (dative plural)
мистецтвозна́вство (accusative singular)
мистецтвозна́вства (accusative plural)
мистецтвозна́вством (instrumental singular)
мистецтвозна́вствами (instrumental plural)
мистецтвозна́вству (locative singular)
мистецтвозна́вствах (locative plural)
мистецтвозна́вство* (vocative singular)
мистецтвозна́вства* (vocative plural)

Происходит от ??

мистецтвознавець

Ближайшее родство

существительные

мистецтво

Ближайшее родство

существительные

искусствоведение


мистецтво

мисте́цтво (nominative singular)
мисте́цтва (nominative plural)
мисте́цтва (genitive singular)
мисте́цтв (genitive plural)
мисте́цтву (dative singular)
мисте́цтвам (dative plural)
мисте́цтво (accusative singular)
мисте́цтва (accusative plural)
мисте́цтвом (instrumental singular)
мисте́цтвами (instrumental plural)
мисте́цтві (locative singular)
мисте́цтвах (locative plural)
мисте́цтво* (vocative singular)
мисте́цтва* (vocative plural)

Происходит от ??

мистець

Ближайшее родство

существительные

мисткиня

Ближайшее родство

существительные

митець

Ближайшее родство

существительные

мистецький

Ближайшее родство

прилагательные

мистецьки

Ближайшее родство


мікрофільмування

мікрофільмува́ння (nominative singular)
мікрофільмува́ння (nominative plural)
мікрофільмува́ння (genitive singular)
мікрофільмува́нь (genitive plural)
мікрофільмува́нню (dative singular)
мікрофільмува́нням (dative plural)
мікрофільмува́ння (accusative singular)
мікрофільмува́ння (accusative plural)
мікрофільмува́нням (instrumental singular)
мікрофільмува́ннями (instrumental plural)
мікрофільмува́нні, мікрофільмува́нню (locative singular)
мікрофільмува́ннях (locative plural)
мікрофільмува́ння* (vocative singular)
мікрофільмува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

мікрофільм

Ближайшее родство

существительные

мікрофільмувати

Ближайшее родство

техн. микрофильмирование

микрофильмирование


міністерство

міністе́рство (nominative singular)
міністе́рства (nominative plural)
міністе́рства (genitive singular)
міністе́рств (genitive plural)
міністе́рству (dative singular)
міністе́рствам (dative plural)
міністе́рство (accusative singular)
міністе́рства (accusative plural)
міністе́рством (instrumental singular)
міністе́рствами (instrumental plural)
міністе́рстві (locative singular)
міністе́рствах (locative plural)
міністе́рство* (vocative singular)
міністе́рства* (vocative plural)

Происходит от ??

министерство


мислення

ми́слення (nominative singular)
ми́слення (nominative plural)
ми́слення (genitive singular)
ми́слень (genitive plural)
ми́сленню (dative singular)
ми́сленням (dative plural)
ми́слення (accusative singular)
ми́слення (accusative plural)
ми́сленням (instrumental singular)
ми́сленнями (instrumental plural)
ми́сленні, ми́сленню (locative singular)
ми́сленнях (locative plural)
ми́слення* (vocative singular)
ми́слення* (vocative plural)

Происходит от гл. мислити, далее из праслав. *mysliti, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. мыслити, мышлѬ (др.-греч. βούλεσθαι, φρονεῖν), русск. мыслить, укр. мислити, болг. ми́сля, сербохорв. ми̏слити, ми̏сли̑м, словенск. mísliti, mȋslim, чешск. myslit, myslet, словацк. mуsliеť, польск. myśleć, в.-луж. myslić, н.-луж. mysliś; производное от мысль, далее от праслав. *myslь, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. мысль ж. (ср. укр. мисль), ст.-слав. мысль (др.-греч. διάνοια, λογισμός), болг. ми́съл, сербохорв. мисао (род. п. ми̑сли), словенск. misǝl (род. п. mȋsli), чешск. mysl, словацк. mysel, польск. myśl, в.-луж., н.-луж. mуsľ; предположительно из *myd-slь или *myd-tlь. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

мислити

Ближайшее родство


милішання

милі́шання (nominative singular)
милі́шання (nominative plural)
милі́шання (genitive singular)
милі́шань (genitive plural)
милі́шанню (dative singular)
милі́шанням (dative plural)
милі́шання (accusative singular)
милі́шання (accusative plural)
милі́шанням (instrumental singular)
милі́шаннями (instrumental plural)
милі́шанні, милі́шанню (locative singular)
милі́шаннях (locative plural)
милі́шання* (vocative singular)
милі́шання* (vocative plural)

Происходит от гл. милішати и прил. милий, далее из праслав. *milъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. милъ (ἐλεεινός), русск. ми́лый, русск. ми́лий, белор. мі́лы, болг. мил «милый, дорогой», сербохорв. ми̏о, ми̏ла, ми̏ло «милый», словенск. mȋł, mílа, чешск., словацк. milý «милый, любимый, дорогой», польск., в.-луж., н.-луж. miły. Родственно лит. míelas, mýlas «милый, любезный», méilė ж. «любовь», meilùs «любвеобильный» (вин. meĩlų, mýliu), mylė́ti «любить», латышск. mĩl̨š «милый», др.-прусск. mijls, далее др.-инд. máуаs ср. р. «услада, удовольствие, радость», лат. mītis «кроткий, дружелюбный», ирл. mōith «нежный», греч. μείλιον «приятный дар». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

милий

Ближайшее родство

прилагательные

милішати

Ближайшее родство


місцеположення

місцеполо́ження (nominative singular)
місцеполо́ження (nominative plural)
місцеполо́ження (genitive singular)
місцеполо́жень (genitive plural)
місцеполо́женню (dative singular)
місцеполо́женням (dative plural)
місцеполо́ження (accusative singular)
місцеполо́ження (accusative plural)
місцеполо́женням (instrumental singular)
місцеполо́женнями (instrumental plural)
місцеполо́женні, місцеполо́женню (locative singular)
місцеполо́женнях (locative plural)
місцеполо́ження* (vocative singular)
місцеполо́ження* (vocative plural)

Происходит от ??

местоположение


місіонерство

місіоне́рство (nominative singular)
місіоне́рства (nominative plural)
місіоне́рства (genitive singular)
місіоне́рств (genitive plural)
місіоне́рству (dative singular)
місіоне́рствам (dative plural)
місіоне́рство (accusative singular)
місіоне́рства (accusative plural)
місіоне́рством (instrumental singular)
місіоне́рствами (instrumental plural)
місіоне́рству (locative singular)
місіоне́рствах (locative plural)
місіоне́рство* (vocative singular)
місіоне́рства* (vocative plural)

Происходит от сущ. місіонер, далее из франц. missionnaire «миссионер», далее из mission «миссия, задание», далее из лат. missio «посылка, отправление», далее из mittere «бросать, метать; выпускать; посылать», далее из неустановленной формы.

місіонер

Ближайшее родство

существительные

місіонерський

Ближайшее родство

прилагательные

миссионерство


молодецтво

молоде́цтво (nominative singular)
молоде́цтва (nominative plural)
молоде́цтва (genitive singular)
молоде́цтв (genitive plural)
молоде́цтву (dative singular)
молоде́цтвам (dative plural)
молоде́цтво (accusative singular)
молоде́цтва (accusative plural)
молоде́цтвом (instrumental singular)
молоде́цтвами (instrumental plural)
молоде́цтві (locative singular)
молоде́цтвах (locative plural)
молоде́цтво* (vocative singular)
молоде́цтва* (vocative plural)

Происходит от ??

молодечество; лихость; молодцеватость; удаль, удальство


молочення

моло́чення (nominative singular)
моло́чення (nominative plural)
моло́чення (genitive singular)
моло́чень (genitive plural)
моло́ченню (dative singular)
моло́ченням (dative plural)
моло́чення (accusative singular)
моло́чення (accusative plural)
моло́ченням (instrumental singular)
моло́ченнями (instrumental plural)
моло́ченні, моло́ченню (locative singular)
моло́ченнях (locative plural)
моло́чення* (vocative singular)
моло́чення* (vocative plural)

Происходит от ??

молочений

Ближайшее родство

прилагательные

молотити

Ближайшее родство

молочение, молотьба


моралізаторство

мораліза́торство (nominative singular)
мораліза́торства (nominative plural)
мораліза́торства (genitive singular)
мораліза́торству (dative singular)
мораліза́торствам (dative plural)
мораліза́торство (accusative singular)
мораліза́торства (accusative plural)
мораліза́торством (instrumental singular)
мораліза́торствами (instrumental plural)
мораліза́торству (locative singular)
мораліза́торствах (locative plural)
мораліза́торство* (vocative singular)
мораліза́торства* (vocative plural)

Происходит от ??

морализаторство


мучеництво

му́чеництво (nominative singular)
му́чеництва (nominative plural)
му́чеництва (genitive singular)
му́чеництву (dative singular)
му́чеництвам (dative plural)
му́чеництво (accusative singular)
му́чеництва (accusative plural)
му́чеництвом (instrumental singular)
му́чеництвами (instrumental plural)
му́чеництву (locative singular)
му́чеництвах (locative plural)
му́чеництво* (vocative singular)
му́чеництва* (vocative plural)

От сущ. мученик, далее из ??

мученик

Ближайшее родство

существительные

мученичество


муштрування

муштрува́ння (nominative singular)
муштрува́ння (nominative plural)
муштрува́ння (genitive singular)
муштрува́нь (genitive plural)
муштрува́нню (dative singular)
муштрува́нням (dative plural)
муштрува́ння (accusative singular)
муштрува́ння (accusative plural)
муштрува́нням (instrumental singular)
муштрува́ннями (instrumental plural)
муштрува́нні, муштрува́нню (locative singular)
муштрува́ннях (locative plural)
муштрува́ння* (vocative singular)
муштрува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

муштра

Ближайшее родство

существительные

муштрувальник

Ближайшее родство

существительные

муштрувати

Ближайшее родство

муштруватися

Ближайшее родство

муштровка, муштрование


набухання

набуха́ння (nominative singular)
набуха́ння (nominative plural)
набуха́ння (genitive singular)
набуха́нь (genitive plural)
набуха́нню (dative singular)
набуха́нням (dative plural)
набуха́ння (accusative singular)
набуха́ння (accusative plural)
набуха́нням (instrumental singular)
набуха́ннями (instrumental plural)
набуха́нні, набуха́нню (locative singular)
набуха́ннях (locative plural)
набуха́ння* (vocative singular)
набуха́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

набухати

Ближайшее родство


набрякання

набряка́ння (nominative singular)
набряка́ння (nominative plural)
набряка́ння (genitive singular)
набряка́нь (genitive plural)
набряка́нню (dative singular)
набряка́нням (dative plural)
набряка́ння (accusative singular)
набряка́ння (accusative plural)
набряка́нням (instrumental singular)
набряка́ннями (instrumental plural)
набряка́нні, набряка́нню (locative singular)
набряка́ннях (locative plural)
набряка́ння* (vocative singular)
набряка́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. набрякати??

набряк

Ближайшее родство

существительные

набряклість

Ближайшее родство

существительные

набрякальний

Ближайшее родство

прилагательные

набряклий

Ближайшее родство

прилагательные

набрякати

Ближайшее родство

набрякнути

Ближайшее родство


навантаження

наванта́ження (nominative singular)
наванта́ження (nominative plural)
наванта́ження (genitive singular)
наванта́жень (genitive plural)
наванта́женню (dative singular)
наванта́женням (dative plural)
наванта́ження (accusative singular)
наванта́ження (accusative plural)
наванта́женням (instrumental singular)
наванта́женнями (instrumental plural)
наванта́женні, наванта́женню (locative singular)
наванта́женнях (locative plural)
наванта́ження* (vocative singular)
наванта́ження* (vocative plural)

Происходит от гл. навантажити, навантажувати, далее из ??

навантаженість

Ближайшее родство

существительные

навантажений

Ближайшее родство

прилагательные

навантажити

Ближайшее родство

навантажувати

Ближайшее родство

нагрузка; погрузка (действие)


місто

мі́сто (nominative singular)
міста́ (nominative plural)
мі́ста (genitive singular)
міст (genitive plural)
мі́сту (dative singular)
міста́м (dative plural)
мі́сто (accusative singular)
міста́ (accusative plural)
мі́стом (instrumental singular)
міста́ми (instrumental plural)
мі́сті (locative singular)
міста́х (locative plural)
мі́сто* (vocative singular)
міста́* (vocative plural)

Происходит от праслав. *město, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. мѣ́сто «место; поле; площадь; селение», ст.-слав. мѣ́сто (др.-греч. τόπος, χωρίον), русск. место, укр. місто «город» (знач. из польск.), болг. място, сербохорв. мjе̏сто, словенск. mẹ́sto, чешск. místo «место», чешск. město «город», словацк. mesto, польск. miasto, в.-луж., н.-луж. městо «город». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

містовий

Ближайшее родство

прилагательные

Жила удова коло бучного міста, де бучнії будинки громоздилися, де сяли та виблискували церкви золотохресті.

Жила вдова возле знатногогорода, где знатные дома громоздились, где блестели и мерцали церкви златокрестные.

Марко Вовчок

«Дев'ять братів і десята сестриця Галя» [«Девять братьев и десятая сестрица Галя»]

Я склав план реконструкції кількох площ і вулиць міста з метою його благоустрою.

Я составил план реконструкции нескольких площадей и улицгорода с целью его благоустройства.

А. П. Довженко

«Автобіографія» [«Автобиография»]

20 сентября 1940

устар. базарная площадь, торжище

базарная площадь, торжище

Піднялися на місто йти бублейниці, палянишниці і ті, що кухликами пшоно, а ложками олію продають.

Поднялись наторжище идти бубличницы, паляничницы и те, что кружечками пшено, а ложками олею продают.

Григорий Квитка-Основяненко

«Салдацький патрет» [«Солдатский портрет»]

— Я трохи полежу, а ти побіжи на місто та купи хліба…

Я малость полежу, а ты беги наторжище и купи хлеба…

Михаил Коцюбинский

«Маленький грішник» [«Маленький грешник»]

место (крайне редко):, обычно место — місце


наголошування

nəɡɐˈɫoʂʊvənʲ(ː)ə

наголо́шування (nominative singular)
наголо́шування (nominative plural)
наголо́шування (genitive singular)
наголо́шувань (genitive plural)
наголо́шуванню (dative singular)
наголо́шуванням (dative plural)
наголо́шування (accusative singular)
наголо́шування (accusative plural)
наголо́шуванням (instrumental singular)
наголо́шуваннями (instrumental plural)
наголо́шуванні, наголо́шуванню (locative singular)
наголо́шуваннях (locative plural)
наголо́шування* (vocative singular)
наголо́шування* (vocative plural)

Происходит от ??

наголо́шуваність

Ближайшее родство

существительные

наголо́шуваний

Ближайшее родство

прилагательные

наголо́шувати

Ближайшее родство

наголо́шуватися

Ближайшее родство

лингв. ударение


надкушування

надку́шування (nominative singular)
надку́шування (nominative plural)
надку́шування (genitive singular)
надку́шувань (genitive plural)
надку́шуванню (dative singular)
надку́шуванням (dative plural)
надку́шування (accusative singular)
надку́шування (accusative plural)
надку́шуванням (instrumental singular)
надку́шуваннями (instrumental plural)
надку́шуванні, надку́шуванню (locative singular)
надку́шуваннях (locative plural)
надку́шування* (vocative singular)
надку́шування* (vocative plural)

Происходит от ??

надкушувати

Ближайшее родство

надкусывание


надобіддя

надобі́ддя (nominative singular)
надобі́ддя (nominative plural)
надобі́ддя (genitive singular)
надобі́дь (genitive plural)
надобі́ддю (dative singular)
надобі́ддям (dative plural)
надобі́ддя (accusative singular)
надобі́ддя (accusative plural)
надобі́ддям (instrumental singular)
надобі́ддями (instrumental plural)
надобі́дді, надобі́ддю (locative singular)
надобі́ддях (locative plural)
надобі́ддя* (vocative singular)
надобі́ддя* (vocative plural)

Из над- + обід, далее от праслав. *оbе̌dъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. обѣдъ (греч. ἄριστον), болг. обя́д, сербохорв. о̀бjед, словенск. obèd (род. п. obéda), чешск. oběd, словацк. оbеd, польск. obiad, в.-луж. wobjed, н.-луж. hоb᾽еd; из об- и *е̌d- (еда). Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

обід

Ближайшее родство

существительные

рег. предобеденный час, предобеденное время

предобеденный час, предобеденное время


набігання

набіга́ння (nominative singular)
набіга́ння (nominative plural)
набіга́ння (genitive singular)
набіга́нь (genitive plural)
набіга́нню (dative singular)
набіга́нням (dative plural)
набіга́ння (accusative singular)
набіга́ння (accusative plural)
набіга́нням (instrumental singular)
набіга́ннями (instrumental plural)
набіга́нні, набіга́нню (locative singular)
набіга́ннях (locative plural)
набіга́ння* (vocative singular)
набіга́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. набігати, далее из на- + -бігати, далее от праслав. *běgati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣгати, русск. бегать, укр. бíгати, болг. бя́гам, сербохорв. бjе̏гати, словен. bė́gati, чеш. běhat, польск. biegać, в.-луж. běhać, н.-луж. běgas. Связано чередованием с бежать, от праслав. *běžati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣжати, бѣжѫ (др.-греч. φεύγειν), русск. бежать, укр. бігати, бічи, сербохорв. бjѐжати, словенск. bė́žati, польск. bieżeć, в.-луж. běžeć, н.-луж. běžaś. Исконнородственно лит. bė́gti «бежать», греч. φέβομαι «я бегу», греч. φόβος «бегство, страх». Праслав. *bēgēti имеет соответствие в латышск. прош. bêdzu от bêgu, латышск. bêgt «бежать». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

набігати

Ближайшее родство

техн. взбегание (ремня, цепи), набегание

взбегание (ремня, цепи), набегание


надрізання

надріза́ння (nominative singular)
надріза́ння (nominative plural)
надріза́ння (genitive singular)
надріза́нь (genitive plural)
надріза́нню (dative singular)
надріза́нням (dative plural)
надріза́ння (accusative singular)
надріза́ння (accusative plural)
надріза́нням (instrumental singular)
надріза́ннями (instrumental plural)
надріза́нні, надріза́нню (locative singular)
надріза́ннях (locative plural)
надріза́ння* (vocative singular)
надріза́ння* (vocative plural)

От гл. надрізати, далее из над- + різати, далее из праслав. *rḗzātī; *rēzъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. рѣзати, рѣжу, ст.-слав. рѣзати, рѣжѫ (греч. κόπτω), русск. резать, режу, укр. різати, рі́жу, болг. ре́жа, сербохорв. ре̏зати, ре̏же̑м, словенск. rezati, rе̑žеm, чешск. řezat, словацк. rezať, польск. rzezać, rzeżę, др.-польск. rzazać, в.-луж. rězać, н.-луж. rězaś; восходит к праиндоевр. *werǝg'-, *wrēg'- «пробивать, прорезать». Связано чередованием гласных с раз. Родственно лит. rė́žti, rė́žiu «резать, царапать, проводить борозду», rė̃žis м. «надрез, царапина, рубец, полоса пашни», греч. ῥήγνῡμι «ломаю, разрываю» (буд. ῥήξω, перф. ἔρρωγα, ῥῆξις, лесб. ρῆξις) ж. «проламывание». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

надріз

Ближайшее родство

существительные

надрізати

Ближайшее родство

різати

Ближайшее родство


наклеювання

накле́ювання (nominative singular)
накле́ювання (nominative plural)
накле́ювання (genitive singular)
накле́ювань (genitive plural)
накле́юванню (dative singular)
накле́юванням (dative plural)
накле́ювання (accusative singular)
накле́ювання (accusative plural)
накле́юванням (instrumental singular)
накле́юваннями (instrumental plural)
накле́юванні, накле́юванню (locative singular)
накле́юваннях (locative plural)
накле́ювання* (vocative singular)
накле́ювання* (vocative plural)

Происходит от наклеювати, далее из праслав. *kъlějь, от кот. в числе прочего произошли: русск.-церк.-слав. клѣй, клей (греч. κόλλα); ср.: укр. клий, клей, болг. клей «смола», сербохорв. кли̏jа «клей», клѝjати «прилипать, клеить», словенск. klė̑j «горная смола, клей», klẹjíti «клеить», чешск. klí (род. п. klé) м., ср. р., также klij, klej «резина, клей, горная смола», польск. klej (klij) «клей», в.-луж. klij. Праслав. *kъlějь или *kъlьjь, судя по словенск. kǝljè ср. р. «столярный клей», kǝlíti «клеить, склеивать». Родственно греч. κόλλα «клей», κολλάω «склеиваю», ср.-ниж.-нем. hеlеn «липнуть, приклеиваться» из *haljan. Дальнейшая этимология: индоевр. *kel- «покрывать, мазать», отсюда лат. color «краска, цвет». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

наклеювач

Ближайшее родство

существительные

наклеювальний

Ближайшее родство

прилагательные

наклеювати

Ближайшее родство


насіння

Uk-насіння.ogg

насі́ння (nominative singular)
насі́ння (genitive singular)
насі́нню (dative singular)
насі́ння (accusative singular)
насі́нням (instrumental singular)
насі́нні (locative singular)
насі́нню (locative singular)
насі́ння* (vocative singular)

Происходит от ??

собир. семена


народження

Uk-народження.ogg

наро́дження (nominative singular)
наро́дження (nominative plural)
наро́дження (genitive singular)
наро́джень (genitive plural)
наро́дженню (dative singular)
наро́дженням (dative plural)
наро́дження (accusative singular)
наро́дження (accusative plural)
наро́дженням (instrumental singular)
наро́дженнями (instrumental plural)
наро́дженні, наро́дженню (locative singular)
наро́дженнях (locative plural)
наро́дження* (vocative singular)
наро́дження* (vocative plural)

Происходит от праслав. *rodъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. родъ (греч. γένος, γενεά, ἔθνος), русск. род, укр. рід (род. п. роду), белор. род, болг. род, сербохорв. ро̑д (род. п. ро̏да), словенск. rọ̑d (род. п. rôdа, rоdа̑), чешск., словацк. rod, польск. ród (род. п. rodu), в.-луж. ród, н.-луж. rod. Связано чередованием гласных с церк.-слав. редъ (βρῶσις), словенск. redíti, redím, «кормить, растить». Родственно лит. rasmė̃ «урожай», латышск. rads «родственник, род», rasma «процветание, плодородие, урожай», rаžа (*radi̯ā) «обильный урожай, многочисленная семья», др.-инд. vrā́dhant- «поднимающийся», várdhati, várdhatē, vr̥dháti «растёт, умножается, набирается сил», várdhas м. «споспешествование», vardháyati «растит, множит», vr̥ddhás «выросший, большой, старый», авест. vǝrǝđaiti «растёт», varđaitē — то же, греч. ὀρθός, дор. βορθός «прямой, правильный, истинный», др.-инд. ūrdhvás «поднятый», возм., алб. rit «расту, увеличиваю». Трубачёв считает, что слово восходит к праслав. *оrdъ, которое не связано с индоиранск, греч. и др. формами на v-. Использованы данные словаря М. Фасмера с комментариями О. Н. Трубачёва. См. Список литературы.

народженець

Ближайшее родство

существительные

народженик

Ближайшее родство

существительные

народжениця

Ближайшее родство

существительные

народжуваність

Ближайшее родство

существительные

народжування

Ближайшее родство

существительные

народини

Ближайшее родство

существительные

народжений

Ближайшее родство

прилагательные

народжуваний

Ближайшее родство

прилагательные

народжувати

Ближайшее родство

народжуватися

Ближайшее родство

народити

Ближайшее родство

народитися

Ближайшее родство

перен. рождение; нарождение

рождение; нарождение


натхнення

натхне́ння (nominative singular)
натхне́ння (nominative plural)
натхне́ння (genitive singular)
натхне́нь (genitive plural)
натхне́нню (dative singular)
натхне́нням (dative plural)
натхне́ння (accusative singular)
натхне́ння (accusative plural)
натхне́нням (instrumental singular)
натхне́ннями (instrumental plural)
натхне́нні, натхне́нню (locative singular)
натхне́ннях (locative plural)
натхне́ння* (vocative singular)
натхне́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

натхненник

Ближайшее родство

существительные

натхненниця

Ближайшее родство

существительные

натхненність

Ближайшее родство

существительные

натхненний

Ближайшее родство

прилагательные

надихати

Ближайшее родство

натхнути

Ближайшее родство

натхнутися

Ближайшее родство

натхненно

Ближайшее родство

вдохновение; наитие; воодушевление


начиння

начи́ння (nominative singular)
начи́ння (nominative plural)
начи́ння (genitive singular)
начи́нь (genitive plural)
начи́нню (dative singular)
начи́нням (dative plural)
начи́ння (accusative singular)
начи́ння (accusative plural)
начи́нням (instrumental singular)
начи́ннями (instrumental plural)
начи́нні, начи́нню (locative singular)
начи́ннях (locative plural)
начи́ння* (vocative singular)
начи́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

принадлежность, орудие


нахилення

нахи́лення (nominative singular)
нахи́лення (nominative plural)
нахи́лення (genitive singular)
нахи́лень (genitive plural)
нахи́ленню (dative singular)
нахи́ленням (dative plural)
нахи́лення (accusative singular)
нахи́лення (accusative plural)
нахи́ленням (instrumental singular)
нахи́леннями (instrumental plural)
нахи́ленні, нахи́ленню (locative singular)
нахи́леннях (locative plural)
нахи́лення* (vocative singular)
нахи́лення* (vocative plural)

Происходит от гл. нахиляти??

нахил

Ближайшее родство

существительные

нахиленість

Ближайшее родство

существительные

нахилений

Ближайшее родство

прилагательные

нахилити

Ближайшее родство

нахиляти

Ближайшее родство

нахилитися

Ближайшее родство

нахилятися

Ближайшее родство

физ. наклонение

наклон, уклон


невдоволення

невдово́лення (nominative singular)
невдово́лення (nominative plural)
невдово́лення (genitive singular)
невдово́лень (genitive plural)
невдово́ленню (dative singular)
невдово́ленням (dative plural)
невдово́лення (accusative singular)
невдово́лення (accusative plural)
невдово́ленням (instrumental singular)
невдово́леннями (instrumental plural)
невдово́ленні, невдово́ленню (locative singular)
невдово́леннях (locative plural)
невдово́лення* (vocative singular)
невдово́лення* (vocative plural)

От прил. невдоволений, далее от ??

невдоволений

Ближайшее родство

прилагательные

недовольство, неудовольствие, неудовлетворение, неудовлетворённость

Сусанна од невдоволення скисла й осіла, як тісто в діжі.

Сусанна отнеудовольствия скисла и осела, как тесто в квашне.

М. М. Коцюбинский

Подарок на именины

Сіпнулася голова Ширін-бея, губи стиснулися в злобі до синяви, тінню пробігло невдоволення по обличчях яшлавського і баринського беїв, тільки Тугай стояв, як і перше — гордий, міцний і непроникливий.

Дернулась голова у Ширин-бея, губы сжались в злобе, пробежала теньнеудовольствия по лицам яшлавского и барынского беев, только Тугай стоял как и прежде — гордый, могущественный и непроницаемый.

Р. И. Иванычук

Мальвы

К. Трофимова

Доктор Гальванеску також побачив цю постать, але виявив цілком очевидне невдоволення — він затурбувався і суворо похмурився.

Доктор Гальванеску тоже увидел эту фигуру, однако проявил совершенно очевидноенедовольство — он забеспокоился и сурово нахмурился.

Владения доктора Гальванеску


невір'я

неві́р'я (nominative singular)
неві́р'я (nominative plural)
неві́р'я (genitive singular)
неві́рь (genitive plural)
неві́р'ю (dative singular)
неві́р'ям (dative plural)
неві́р'я (accusative singular)
неві́р'я (accusative plural)
неві́р'ям (instrumental singular)
неві́р'ями (instrumental plural)
неві́р'і, неві́р'ю (locative singular)
неві́р'ях (locative plural)
неві́р'я* (vocative singular)
неві́р'я* (vocative plural)

Происходит от праслав. *věra, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. вѣра (др.-греч. πίστις), русск. вера, укр. віра, болг. вя́ра, сербохорв. вjȅpa, словенск. véra, чешск. víra, польск. wiara, в.-луж., н.-луж. wjera; восходит к праиндоевр. *wēr- (истина), откуда, вероятно, также произошли авест. var- «верить», varǝna- «вера», осет. urnyn «верить». Далее, вероятно, сюда же др.-в.-нем. wâra ж. «правда, верность, милость», др.-исл. vár «обет, торжественное обещание», др.-в.-нем. wâr «правдивый, верный», др.-ирл. fír «правдивый, истинный», лат. vērus «истинный, правдивый», готск. tuzwērjan «сомневаться», unwērjan «досадовать», нем. wahr. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

невіра

Ближайшее родство

существительные

віра

Ближайшее родство

существительные

неверье, неверие, безверие


незадоволення

незадово́лення (nominative singular)
незадово́лення (nominative plural)
незадово́лення (genitive singular)
незадово́лень (genitive plural)
незадово́ленню (dative singular)
незадово́ленням (dative plural)
незадово́лення (accusative singular)
незадово́лення (accusative plural)
незадово́ленням (instrumental singular)
незадово́леннями (instrumental plural)
незадово́ленні, незадово́ленню (locative singular)
незадово́леннях (locative plural)
незадово́лення* (vocative singular)
незадово́лення* (vocative plural)

Происходит от прил. незадоволений, далее от ??

незадоволений

Ближайшее родство

прилагательные

Чого б я тут плакав! — сказав її чоловік Максим Троян, з неприхованим незадоволенням Ставлячись до такої слабості.

Чего б я тут плакал! — сказал ее муж, Максим Троян, глядя с нескрываемымнедовольством на такую слабость.

А. А. Довженко

Повесть пламенных лет

Александра Довженко

Коли ж Раїса довідалась, що селяни почали перше, ніж до неї, ходити до попа з проханням за своїх дітей, вона обурилась і виявила йому своє незадоволення.

Когда же Раиса узнала, что крестьяне, прежде чем идти к ней, стали ходить к попу с просьбой о своих детях, она возмутилась и высказала ему своенедовольство.

М. М. Коцюбинский

Куколка

Власне, не ні з того ні з сього, а саме тому, що вже з годину відчував потребу на комусь зірвати свою злобу і своє незадоволення з «нахабних» вчинків гостя, але все-таки вийшло, що наче б то ні з того ні з сього.

Вообще-то не то чтобы ни с того ни с сего, а потому, что уже с час ощущал потребность сорвать на ком-нибудь свою злость и своенедовольство «нахальными» поступками гостя, но все-таки получилось, что вроде бы ни с того ни с сего.

Микола Хвылевой

Ревизор

А. А. Руденко-Десняка


недодержання

недоде́ржання (nominative singular)
недоде́ржання (nominative plural)
недоде́ржання (genitive singular)
недоде́ржань (genitive plural)
недоде́ржанню (dative singular)
недоде́ржанням (dative plural)
недоде́ржання (accusative singular)
недоде́ржання (accusative plural)
недоде́ржанням (instrumental singular)
недоде́ржаннями (instrumental plural)
недоде́ржанні, недоде́ржанню (locative singular)
недоде́ржаннях (locative plural)
недоде́ржання* (vocative singular)
недоде́ржання* (vocative plural)

Происходит от ??

недодержати

Ближайшее родство

недодержувати

Ближайшее родство

недодержание


нехтування

не́хтування (nominative singular)
не́хтування (nominative plural)
не́хтування (genitive singular)
не́хтувань (genitive plural)
не́хтуванню (dative singular)
не́хтуванням (dative plural)
не́хтування (accusative singular)
не́хтування (accusative plural)
не́хтуванням (instrumental singular)
не́хтуваннями (instrumental plural)
не́хтуванні, не́хтуванню (locative singular)
не́хтуваннях (locative plural)
не́хтування* (vocative singular)
не́хтування* (vocative plural)

Происходит от ??

пренебрежение


нітрування

нітрува́ння (nominative singular)
нітрува́ння (nominative plural)
нітрува́ння (genitive singular)
нітрува́нь (genitive plural)
нітрува́нню (dative singular)
нітрува́нням (dative plural)
нітрува́ння (accusative singular)
нітрува́ння (accusative plural)
нітрува́нням (instrumental singular)
нітрува́ннями (instrumental plural)
нітрува́нні, нітрува́нню (locative singular)
нітрува́ннях (locative plural)
нітрува́ння* (vocative singular)
нітрува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

хим. нитрование

техн. нитрирование

нитрирование


обдаровання

обдаро́вання (nominative singular)
обдаро́вання (nominative plural)
обдаро́вання (genitive singular)
обдаро́вань (genitive plural)
обдаро́ванню (dative singular)
обдаро́ванням (dative plural)
обдаро́вання (accusative singular)
обдаро́вання (accusative plural)
обдаро́ванням (instrumental singular)
обдаро́ваннями (instrumental plural)
обдаро́ванні, обдаро́ванню (locative singular)
обдаро́ваннях (locative plural)
обдаро́вання* (vocative singular)
обдаро́вання* (vocative plural)

Происходит от ??

одарённость; дарование


обгрібання

обгріба́ння (nominative singular)
обгріба́ння (nominative plural)
обгріба́ння (genitive singular)
обгріба́нь (genitive plural)
обгріба́нню (dative singular)
обгріба́нням (dative plural)
обгріба́ння (accusative singular)
обгріба́ння (accusative plural)
обгріба́нням (instrumental singular)
обгріба́ннями (instrumental plural)
обгріба́нні, обгріба́нню (locative singular)
обгріба́ннях (locative plural)
обгріба́ння* (vocative singular)
обгріба́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

обгрібати

Ближайшее родство

обгребти

Ближайшее родство


обдарування

обдарува́ння (nominative singular)
обдарува́ння (nominative plural)
обдарува́ння (genitive singular)
обдарува́нь (genitive plural)
обдарува́нню (dative singular)
обдарува́нням (dative plural)
обдарува́ння (accusative singular)
обдарува́ння (accusative plural)
обдарува́нням (instrumental singular)
обдарува́ннями (instrumental plural)
обдарува́нні, обдарува́нню (locative singular)
обдарува́ннях (locative plural)
обдарува́ння* (vocative singular)
обдарува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

обдарованість

Ближайшее родство

существительные

обдаровання

Ближайшее родство

существительные

одарённость, талантливость


обійстя

обі́йстя (nominative singular)
обі́йстя (nominative plural)
обі́йстя (genitive singular)
обі́йсть (genitive plural)
обі́йстю (dative singular)
обі́йстям (dative plural)
обі́йстя (accusative singular)
обі́йстя (accusative plural)
обі́йстям (instrumental singular)
обі́йстями (instrumental plural)
обі́йсті, обі́йстю (locative singular)
обі́йстях (locative plural)
обі́йстя* (vocative singular)
обі́йстя* (vocative plural)

Происходит от ??

усадьба; двор

Крутояром і ліском вони підійшли до самісінького обійстя.


облаштування

облаштува́ння (nominative singular)
облаштува́ння (nominative plural)
облаштува́ння (genitive singular)
облаштува́нь (genitive plural)
облаштува́нню (dative singular)
облаштува́нням (dative plural)
облаштува́ння (accusative singular)
облаштува́ння (accusative plural)
облаштува́нням (instrumental singular)
облаштува́ннями (instrumental plural)
облаштува́нні, облаштува́нню (locative singular)
облаштува́ннях (locative plural)
облаштува́ння* (vocative singular)
облаштува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

облаштовувати

Ближайшее родство

облаштувати

Ближайшее родство

оборудование (действие), обустройство, налаживание

При Раді міністрів Криму створена спеціальна Міжвідомча комісія з розгляду питань, пов'язаних з поверненням, розселенням і облаштуванням кримських татар в Криму.

У Криму створена комісія з питань облаштування кримських татар


обличчя

обли́ччя (nominative singular)
обли́ччя (nominative plural)
обли́ччя (genitive singular)
обли́ч (genitive plural)
обли́ччю (dative singular)
обли́ччям (dative plural)
обли́ччя (accusative singular)
обли́ччя (accusative plural)
обли́ччям (instrumental singular)
обли́ччями (instrumental plural)
обли́ччі, обли́ччю (locative singular)
обли́ччях (locative plural)
обли́ччя* (vocative singular)
обли́ччя* (vocative plural)

Происходит от ??

перен. лицо, облик, обличье, вид

лицо, облик, обличье, вид

книжн. обложка


обмороження

обморо́ження (nominative singular)
обморо́ження (nominative plural)
обморо́ження (genitive singular)
обморо́жень (genitive plural)
обморо́женню (dative singular)
обморо́женням (dative plural)
обморо́ження (accusative singular)
обморо́ження (accusative plural)
обморо́женням (instrumental singular)
обморо́женнями (instrumental plural)
обморо́женні, обморо́женню (locative singular)
обморо́женнях (locative plural)
обморо́ження* (vocative singular)
обморо́ження* (vocative plural)

Происходит от гл. обморозити и сущ. мороз, далее из праслав. *morzъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. мразъ (др.-греч. κρύσταλλος, πῆξις), укр. моро́з, белор. мароз, болг. мраз, сербохорв. мра̏з, словенск. mràz (род. п. mráza), чешск. mráz, словацк. mráz, польск. mróz (род. п. mrozu), в.-луж. mróz, н.-луж. mroz «иней». Связано чередованием гласных с мерзкий, мёрзнуть. Родственно алб. mardhem «мёрзну», mardhë «гусиная кожа», marth «мороз», далее — др.-в.-нем. murg-fari «caducus, fragilis». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

обмороженість

Ближайшее родство

существительные

обморожування

Ближайшее родство

существительные

обморожений

Ближайшее родство

прилагательные

обморожувати

Ближайшее родство

обморожуватися

Ближайшее родство

обморозити

Ближайшее родство

обморозитися

Ближайшее родство

обморожение (действие)

обморожение (состояние)


обрамлення

обра́млення (nominative singular)
обра́млення (nominative plural)
обра́млення (genitive singular)
обра́млень (genitive plural)
обра́мленню (dative singular)
обра́мленням (dative plural)
обра́млення (accusative singular)
обра́млення (accusative plural)
обра́мленням (instrumental singular)
обра́мленнями (instrumental plural)
обра́мленні, обра́мленню (locative singular)
обра́мленнях (locative plural)
обра́млення* (vocative singular)
обра́млення* (vocative plural)

Происходит от гл. обрамляти, далее из об- + рама, далее от нем. Rahmen «рама», из ср.-в.-нем. rаmе.

обрамка

Ближайшее родство

существительные

обрамленість

Ближайшее родство

существительные

обрамлений

Ближайшее родство

прилагательные

обрамити

Ближайшее родство

обрамитися

Ближайшее родство

обрамлювати

Ближайшее родство

обрамлюватися

Ближайшее родство

обрамляти

Ближайшее родство

обрамлятися

Ближайшее родство

обрамление; окаймление (действие)

обрамление; рамка


обстеження

обстеже́ння (nominative singular)
обстеже́ння (nominative plural)
обстеже́ння (genitive singular)
обстеже́ннь (genitive plural)
обстеже́нню (dative singular)
обстеже́нням (dative plural)
обстеже́ння (accusative singular)
обстеже́ння (accusative plural)
обстеже́нням (instrumental singular)
обстеже́ннями (instrumental plural)
обстеже́нні, обстеже́нню (locative singular)
обстеже́ннях (locative plural)
обстеже́ння* (vocative singular)
обстеже́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

обследование


обтяження

обтя́ження (nominative singular)
обтя́ження (nominative plural)
обтя́ження (genitive singular)
обтя́жень (genitive plural)
обтя́женню (dative singular)
обтя́женням (dative plural)
обтя́ження (accusative singular)
обтя́ження (accusative plural)
обтя́женням (instrumental singular)
обтя́женнями (instrumental plural)
обтя́женні, обтя́женню (locative singular)
обтя́женнях (locative plural)
обтя́ження* (vocative singular)
обтя́ження* (vocative plural)

Происходит от гл. обтяжити??

обтяженість

Ближайшее родство

существительные

обтяжений

Ближайшее родство

прилагательные

обтяжити

Ближайшее родство

обтяжувати

Ближайшее родство

комп. загрузка


ознайомлення

ознайо́млення (nominative singular)
ознайо́млення (nominative plural)
ознайо́млення (genitive singular)
ознайо́млень (genitive plural)
ознайо́мленню (dative singular)
ознайо́мленням (dative plural)
ознайо́млення (accusative singular)
ознайо́млення (accusative plural)
ознайо́мленням (instrumental singular)
ознайо́мленнями (instrumental plural)
ознайо́мленні, ознайо́мленню (locative singular)
ознайо́мленнях (locative plural)
ознайо́млення* (vocative singular)
ознайо́млення* (vocative plural)

Происходит от ??

ознайомленість

Ближайшее родство

существительные

ознайомлювання

Ближайшее родство

существительные

ознаймляти

Ближайшее родство

ознаймити

Ближайшее родство

ознаймувати

Ближайшее родство

ознайомити

Ближайшее родство

ознайомитися

Ближайшее родство

ознайомлювати

Ближайшее родство

ознайомлюватися

Ближайшее родство

ознакомление


окуття

окуття́ (nominative singular)
окуття́ (nominative plural)
окуття́ (genitive singular)
окутті́в (genitive plural)
окуттю́ (dative singular)
окуття́м (dative plural)
окуття́ (accusative singular)
окуття́ (accusative plural)
окуття́м (instrumental singular)
окуття́ми (instrumental plural)
окутті́, окуттю́ (locative singular)
окуття́х (locative plural)
окуття́* (vocative singular)
окуття́* (vocative plural)

Происходит от ??

оковка (действие)

оковка (то, чем оковывают)


означення

озна́чення (nominative singular)
озна́чення (nominative plural)
озна́чення (genitive singular)
озна́чень (genitive plural)
озна́ченню (dative singular)
озна́ченням (dative plural)
озна́чення (accusative singular)
озна́чення (accusative plural)
озна́ченням (instrumental singular)
озна́ченнями (instrumental plural)
озна́ченні, озна́ченню (locative singular)
озна́ченнях (locative plural)
озна́чення* (vocative singular)
озна́чення* (vocative plural)

Происходит от гл. означати (означити), из о- + значити, далее от сущ. знак, из праслав. *znakъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., церк.-слав. знакъ, русск., укр. знак, болг. знак, сербохорв. зна̑к (род. п. знака), словенск. znȃk, чешск., словацк. znak, польск. znak; восходит к праиндоевр. *g'enǝ-, *g'nō- «знать». Родственно глаголу знать, от праслав. *znati, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. и ст.-слав. знати, знаѭ, русск. знать, укр. знати, белор. знаць, болг. зная, сербохорв. зна̏ти, зна̑м, словенск. znati, znȃm, др.-чешск. znáti, znaju, чешск. znát, словацк. znаť, польск. znać, в.-луж. znać, н.-луж. znaś

означеність

Ближайшее родство

существительные

означний

Ближайшее родство

прилагательные

означати

Ближайшее родство

означити

Ближайшее родство

означувати

Ближайшее родство

определение; обозначение


опрацювання

опрацюва́ння (nominative singular)
опрацюва́ння (nominative plural)
опрацюва́ння (genitive singular)
опрацюва́нь (genitive plural)
опрацюва́нню (dative singular)
опрацюва́нням (dative plural)
опрацюва́ння (accusative singular)
опрацюва́ння (accusative plural)
опрацюва́нням (instrumental singular)
опрацюва́ннями (instrumental plural)
опрацюва́нні, опрацюва́нню (locative singular)
опрацюва́ннях (locative plural)
опрацюва́ння* (vocative singular)
опрацюва́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

опрацювати

Ближайшее родство

опрацьовувати

Ближайшее родство


оптування

оптува́ння (nominative singular)
оптува́ння (nominative plural)
оптува́ння (genitive singular)
оптува́нь (genitive plural)
оптува́нню (dative singular)
оптува́нням (dative plural)
оптува́ння (accusative singular)
оптува́ння (accusative plural)
оптува́нням (instrumental singular)
оптува́ннями (instrumental plural)
оптува́нні, оптува́нню (locative singular)
оптува́ннях (locative plural)
оптува́ння* (vocative singular)
оптува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. оптувати, далее из ??

оптувати

Ближайшее родство

оптуватися

Ближайшее родство

выбор (гражданства и т. п.)


осмикування

осми́кування (nominative singular)
осми́кування (nominative plural)
осми́кування (genitive singular)
осми́кувань (genitive plural)
осми́куванню (dative singular)
осми́куванням (dative plural)
осми́кування (accusative singular)
осми́кування (accusative plural)
осми́куванням (instrumental singular)
осми́куваннями (instrumental plural)
осми́куванні, осми́куванню (locative singular)
осми́куваннях (locative plural)
осми́кування* (vocative singular)
осми́кування* (vocative plural)

Происходит от гл. осмикувати, далее из ??

осмикувати

Ближайшее родство

осмикуватися

Ближайшее родство

осмикати

Ближайшее родство

смикати

Ближайшее родство


осоння

осо́ння (nominative singular)
осо́ння (nominative plural)
осо́ння (genitive singular)
осо́нь (genitive plural)
осо́нню (dative singular)
осо́нням (dative plural)
осо́ння (accusative singular)
осо́ння (accusative plural)
осо́нням (instrumental singular)
осо́ннями (instrumental plural)
осо́нні, осо́нню (locative singular)
осо́ннях (locative plural)
осо́ння* (vocative singular)
осо́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

осонь

Ближайшее родство

существительные

солнцепёк, припёк, пригрев


осолонення

осоло́нення (nominative singular)
осоло́нення (nominative plural)
осоло́нення (genitive singular)
осоло́нень (genitive plural)
осоло́ненню (dative singular)
осоло́ненням (dative plural)
осоло́нення (accusative singular)
осоло́нення (accusative plural)
осоло́ненням (instrumental singular)
осоло́неннями (instrumental plural)
осоло́ненні, осоло́ненню (locative singular)
осоло́неннях (locative plural)
осоло́нення* (vocative singular)
осоло́нення* (vocative plural)

Происходит от ??

осолонюватися

Ближайшее родство

осолонитися

Ближайшее родство

осолонцюватися

Ближайшее родство


офарблення

офа́рблення (nominative singular)
офа́рблення (nominative plural)
офа́рблення (genitive singular)
офа́рблень (genitive plural)
офа́рбленню (dative singular)
офа́рбленням (dative plural)
офа́рблення (accusative singular)
офа́рблення (accusative plural)
офа́рбленням (instrumental singular)
офа́рбленнями (instrumental plural)
офа́рбленні, офа́рбленню (locative singular)
офа́рбленнях (locative plural)
офа́рблення* (vocative singular)
офа́рблення* (vocative plural)

Происходит от ??

офарбовування

Ближайшее родство

существительные

фарба

Ближайшее родство

существительные

офарблений

Ближайшее родство

прилагательные

офарбований

Ближайшее родство

прилагательные

офарбити

Ближайшее родство

офарблювати

Ближайшее родство

офарбитися

Ближайшее родство

офарблюватися

Ближайшее родство

редк. покраска, выкрашивание

покраска, выкрашивание


оченята

оченя́та (nominative plural)
оченя́т (genitive plural)
оченя́там (dative plural)
оченя́та (accusative plural)
оченя́тами (instrumental plural)
оченя́тах (locative plural)
оченя́та* (vocative plural)

Происходит от ??

уменьш.-ласк. к очі; глазки, глазёнки, гла́зоньки, о́ченьки

Його лукаві карі оченята сяяли від задоволення.

Его лукавые карие глазенки сияли от удовольствия.

Оксана Иваненко

Мария

с укр. А. Г. Островского


повисання

повиса́ння (nominative singular)
повиса́ння (nominative plural)
повиса́ння (genitive singular)
повиса́нь (genitive plural)
повиса́нню (dative singular)
повиса́нням (dative plural)
повиса́ння (accusative singular)
повиса́ння (accusative plural)
повиса́нням (instrumental singular)
повиса́ннями (instrumental plural)
повиса́нні, повиса́нню (locative singular)
повиса́ннях (locative plural)
повиса́ння* (vocative singular)
повиса́ння* (vocative plural)

От гл. повисати, далее из по- + -висати, далее из праслав. *visěti, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. висѣти, укр. висіти, болг. ви́ся, сербохорв. ви̏сjети, словенск. viséti, чешск. viset, польск. wisieć. Связано чередованием с *věs, *věsiti (ср. русск. вес, весить). Не имеет надёжных соответствий. Сравнивают с лит. vaipýtis «зевать, глазеть», др.-в.-нем. weibôn «качать», лат. vibrāre, др.-инд. vḗpatē «дрожит»; другая ступень чередования — в лит. atvìpti «свешиваться», vypsóti «стоять разиня рот». Сравнивают также с осет. awynʒyn / awinʒun «вешать», перс. āvēz-, āvēxt- «висеть, вешать». Сюда же висок. Использованы данные Толкового словаря русского языка с включением сведений о происхождении слов (2007). См. Список литературы. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

повисати

Ближайшее родство


п'яльця

п'я́льця (nominative plural)
п'я́лець (genitive plural)
п'я́льцям (dative plural)
п'я́льця (accusative plural)
п'я́льцями (instrumental plural)
п'я́льцях (locative plural)
п'я́льця* (vocative plural)

Происходит от ??

п'яльці

Ближайшее родство

существительные


повітря

пові́тря (nominative singular)
пові́тря (nominative plural)
пові́тря (genitive singular)
пові́трь (genitive plural)
пові́трю (dative singular)
пові́трям (dative plural)
пові́тря (accusative singular)
пові́тря (accusative plural)
пові́трям (instrumental singular)
пові́трями (instrumental plural)
пові́трі (locative singular)
пові́трю (locative singular)
пові́трях (locative plural)
пові́тря* (vocative singular)
пові́тря* (vocative plural)

Происходит от ??


повішення

пові́шення (nominative singular)
пові́шення (nominative plural)
пові́шення (genitive singular)
пові́шень (genitive plural)
пові́шенню (dative singular)
пові́шенням (dative plural)
пові́шення (accusative singular)
пові́шення (accusative plural)
пові́шенням (instrumental singular)
пові́шеннями (instrumental plural)
пові́шенні, пові́шенню (locative singular)
пові́шеннях (locative plural)
пові́шення* (vocative singular)
пові́шення* (vocative plural)

Происходит от ??


пагіння

па́гіння (nominative singular)
па́гіння (nominative plural)
па́гіння (genitive singular)
па́гінь (genitive plural)
па́гінню (dative singular)
па́гінням (dative plural)
па́гіння (accusative singular)
па́гіння (accusative plural)
па́гінням (instrumental singular)
па́гіннями (instrumental plural)
па́гінні, па́гінню (locative singular)
па́гіннях (locative plural)
па́гіння* (vocative singular)
па́гіння* (vocative plural)

Происходит от ??

пагін

Ближайшее родство

существительные

пагінець

Ближайшее родство

существительные

пагонець

Ближайшее родство

существительные

ботан., собир. побеги


парафування

парафува́ння (nominative singular)
парафува́ння (nominative plural)
парафува́ння (genitive singular)
парафува́нь (genitive plural)
парафува́нню (dative singular)
парафува́нням (dative plural)
парафува́ння (accusative singular)
парафува́ння (accusative plural)
парафува́нням (instrumental singular)
парафува́ннями (instrumental plural)
парафува́нні, парафува́нню (locative singular)
парафува́ннях (locative plural)
парафува́ння* (vocative singular)
парафува́ння* (vocative plural)

Происходит от гл. парафувати, из франц. parapher «парафировать; подписывать», далее из paraphe «росчерк; визирование», из средн. лат. paraphus, искаж. лат. paragraphus «параграф», восходит к др.-греч. παραγραφή «приписка знака, параграф», от гл. παραγράφω «приписывать», далее из παρά «возле, рядом» + γράφω «пишу; рисую; описываю», далее из праиндоевр. *gerbh- «царапать» (ср.: русск. жребий, латышск. gripsta «царапина», др.-в.-нем. kerban «вырезать», нем. Kerbe «насечка», англ. carve «вырезать», др.-греч. γράφω «писать»)..

параф

Ближайшее родство

существительные

парафувати

Ближайшее родство

парафуватися

Ближайшее родство

юр. парафирование

парафирование


передбачення

передба́чення (nominative singular)
передба́чення (nominative plural)
передба́чення (genitive singular)
передба́чень (genitive plural)
передба́ченню (dative singular)
передба́ченням (dative plural)
передба́чення (accusative singular)
передба́чення (accusative plural)
передба́ченням (instrumental singular)
передба́ченнями (instrumental plural)
передба́ченні, передба́ченню (locative singular)
передба́ченнях (locative plural)
передба́чення* (vocative singular)
передба́чення* (vocative plural)

Происходит от ??

передбачливість

Ближайшее родство

существительные

передбачений

Ближайшее родство

прилагательные

передбачливий

Ближайшее родство

прилагательные

передбачати

Ближайшее родство

передбачити

Ближайшее родство

предусмотрение; предвидение


перезволожування

перезволо́жування (nominative singular)
перезволо́жування (nominative plural)
перезволо́жування (genitive singular)
перезволо́жувань (genitive plural)
перезволо́жуванню (dative singular)
перезволо́жуванням (dative plural)
перезволо́жування (accusative singular)
перезволо́жування (accusative plural)
перезволо́жуванням (instrumental singular)
перезволо́жуваннями (instrumental plural)
перезволо́жуванні, перезволо́жуванню (locative singular)
перезволо́жуваннях (locative plural)
перезволо́жування* (vocative singular)
перезволо́жування* (vocative plural)

От гл. перезволожувати, далее из пере- + зволожувати, далее от сущ. волога, из праслав. *vólgā, *volžь; *vьlglъ(jь), *volglъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. волога «похлебка, пища» и др. (Домостр.), ст.-слав. влага (νοτία; Супр.), русск. влага (из церк.-слав.), укр. воло́га «жирная жидкость», болг. вла́га, сербохорв. вла̏га, словенск. vlága, чешск. vláha, словацк. vlaha, в.-луж. włoha, н.-луж. włoga; другая ступень вокализма: во́лгкий, во́лглый, во́лгнуть, Во́лга; восходит к праиндоевр. *welk- . Родств. лит. válgyti «есть», vìlgyti «мочить», латышск. valgs «влажный», vęlgs «влажный, влажность», лит. pavalgá «приправа, закуска», др.-в.-нем. welc «влажный, увядший», wolkan «облако», макед. Ο῎λγανος – название реки, др.-инд. vr̥janī́ «облако», ирл. folc «поток», folcaim «мою». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

перезволоження

Ближайшее родство

существительные

перезволожувати

Ближайшее родство

перезволожуватися

Ближайшее родство

перезволожити

Ближайшее родство

переувлажнение


передування

передува́ння (nominative singular)
передува́ння (nominative plural)
передува́ння (genitive singular)
передува́нь (genitive plural)
передува́нню (dative singular)
передува́нням (dative plural)
передува́ння (accusative singular)
передува́ння (accusative plural)
передува́нням (instrumental singular)
передува́ннями (instrumental plural)
передува́нні, передува́нню (locative singular)
передува́ннях (locative plural)
передува́ння* (vocative singular)
передува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

предшествование


передування

Происходит от ??

муз. передувание (способ извлечения различных по высоте звуков в духовых инструментах путём изменения скорости вдуваемой исполнителем струи воздуха)


перекошування

переко́шування (nominative singular)
переко́шування (nominative plural)
переко́шування (genitive singular)
ь (genitive plural)
переко́шуванню (dative singular)
переко́шуванням (dative plural)
переко́шування (accusative singular)
переко́шування (accusative plural)
переко́шуванням (instrumental singular)
переко́шуваннями (instrumental plural)
переко́шуванні, переко́шуванню (locative singular)
переко́шуваннях (locative plural)
переко́шування* (vocative singular)
переко́шування* (vocative plural)

Происходит от ??

перекошення

Ближайшее родство

существительные

перекошеність

Ближайшее родство

существительные

перекошений

Ближайшее родство

прилагательные

перекошувати

Ближайшее родство

перекошуватися

Ближайшее родство

перекосити

Ближайшее родство

перекоситися

Ближайшее родство

техн. перекашивание

перекашивание


перекручування

перекру́чування (nominative singular)
перекру́чування (nominative plural)
перекру́чування (genitive singular)
перекру́чувань (genitive plural)
перекру́чуванню (dative singular)
перекру́чуванням (dative plural)
перекру́чування (accusative singular)
перекру́чування (accusative plural)
перекру́чуванням (instrumental singular)
перекру́чуваннями (instrumental plural)
перекру́чуванні, перекру́чуванню (locative singular)
перекру́чуваннях (locative plural)
перекру́чування* (vocative singular)
перекру́чування* (vocative plural)

Происходит от ??

перекру́чувач

Ближайшее родство

существительные

перекру́чувати

Ближайшее родство

перекру́чуватися

Ближайшее родство

перекручивание

извраще́ние, искаже́ние; кове́рканье; перетолко́вывание; передёргивание, переде́ржка