домовий

домови́й (nominative singular)
домові́ (nominative plural)
домово́го (genitive singular)
домови́х (genitive plural)
домово́му (dative singular)
домови́м (dative plural)
домово́го (accusative singular)
домови́х (accusative plural)
домови́м (instrumental singular)
домови́ми (instrumental plural)
домово́му (locative singular)
домові́м (locative singular)
домови́х (locative plural)
домови́й (vocative singular)
домові́ (vocative plural)

Происходит от ??

дім

Ближайшее родство

существительные

домовичок

Ближайшее родство

существительные

дімок

Список всех слов с корнем -дом-дім-

уменьш.-ласк. формы

дімочок

Список всех слов с корнем -дом-дім-

уменьш.-ласк. формы

домик

Список всех слов с корнем -дом-дім-

уменьш.-ласк. формы

домовинка

Список всех слов с корнем -дом-дім-

уменьш.-ласк. формы

домина

Список всех слов с корнем -дом-дім-

увелич. формы

домище

Список всех слов с корнем -дом-дім-

увелич. формы

дім

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домар

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домашність

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домівка

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домівник

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домівниця

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домівство

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домовий

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домовик

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домовичок

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домовина

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домовитість

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домонтар

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домонтарка

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домонтарство

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домувальник

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домувальниця

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домування

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

надомник

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

надомниця

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

одомашнювання

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домобудівник

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домобудівництво

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домобудування

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домоведення

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домовласник

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домовласництво

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домовласниця

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домоводство

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домоволодіння

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домогосподар

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домогосподарка

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домодержавець

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домоправитель

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домоправителька

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домороб

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

доморядник

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

доморядництво

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домострой

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домотур

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домоуправління

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домохазяїн

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домохазяйка

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домофон

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домочадець

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домробітниця

Список всех слов с корнем -дом-дім-

существительные

домашній

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домівський

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домовий

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домовинний

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домовитий

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домобудівельний

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домобудівний

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домовласників

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домовласницький

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домовласничин

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домонтарський

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

доморобний

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

доморослий

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

доморощений

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домостроївський

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домотканий

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домоуправлінський

Список всех слов с корнем -дом-дім-

прилагательные

домувати

Список всех слов с корнем -дом-дім-

одомашнити

Список всех слов с корнем -дом-дім-

одомашнитися

Список всех слов с корнем -дом-дім-

одомашнювати

Список всех слов с корнем -дом-дім-

одомашнюватися

Список всех слов с корнем -дом-дім-

дома

Список всех слов с корнем -дом-дім-

домів

Список всех слов с корнем -дом-дім-

вдома

Список всех слов с корнем -дом-дім-

удома

Список всех слов с корнем -дом-дім-

Тому, перебираючись на нове місце, селяни за давніх часів, бувало, забирали з собою й домово́го.

Поэтому, переезжая на новое место, крестьяне раньше, бывало, перевозили с собой и домово́го.

И. И. Акимушкин, «Тропою легенд», 1961 г. [НКРЯ]

И. И. Акимушкин

Тропою легенд


домовини

Происходит от ??


домовинка

Происходит от ??


домовитість

Происходит от ??


домовласник

Происходит от ??


домовласниця

домовла́сниця (nominative singular)
домовла́сниці (nominative plural)
домовла́сниці (genitive singular)
домовла́сниць (genitive plural)
домовла́сниці (dative singular)
домовла́сницям (dative plural)
домовла́сницю (accusative singular)
домовла́сниць (accusative plural)
домовла́сницею (instrumental singular)
домовла́сницями (instrumental plural)
домовла́сниці (locative singular)
домовла́сницях (locative plural)
домовла́снице (vocative singular)
домовла́сниці (vocative plural)

Происходит от ??

домовласник

Ближайшее родство

существительные

домовла́сниця

женск. к домовла́сник; домовладелица


домовленість

Происходит от ??

домовленість


домоволодіння

домоволоді́ння (nominative singular)
домоволоді́ння (nominative plural)
домоволоді́ння (genitive singular)
домоволоді́нь (genitive plural)
домоволоді́нню (dative singular)
домоволоді́нням (dative plural)
домоволоді́ння (accusative singular)
домоволоді́ння (accusative plural)
домоволоді́нням (instrumental singular)
домоволоді́ннями (instrumental plural)
домоволоді́нні, домоволоді́нню (locative singular)
домоволоді́ннях (locative plural)
домоволоді́ння* (vocative singular)
домоволоді́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

домовласник

Ближайшее родство

существительные

домовласництво

Ближайшее родство

существительные

домовласниця

Ближайшее родство

существительные

дом

Ближайшее родство

существительные

володіння

Ближайшее родство

существительные

домовласницький

Ближайшее родство

прилагательные

до мо во ло ді́н ня

домовладение


домогосподарка

домогоспода́рка (nominative singular)
домогоспода́рки (nominative plural)
домогоспода́рки (genitive singular)
домогоспода́рок (genitive plural)
домогоспода́рці (dative singular)
домогоспода́ркам (dative plural)
домогоспода́рку (accusative singular)
домогоспода́рок (accusative plural)
домогоспода́ркою (instrumental singular)
домогоспода́рками (instrumental plural)
домогоспода́рці (locative singular)
домогоспода́рках (locative plural)
домогоспода́рко (vocative singular)
домогоспода́рки (vocative plural)

Происходит от ??

домогосподар

Ближайшее родство

существительные

домогоспода́рка

женск. к домогосподар; домохозяйка


домолочування

Происходит от ??

домолочування


домоправителька

Происходит от ??

домоправителька


домотування

Происходит от ??


домоуправління

Происходит от ??

домоуправління


домохазяїн

Происходит от ??


домохазяйка

Происходит от ??


домощування

Происходит от ??


домробітниця

Происходит от ??

домробітниця

домработница


домування

Происходит от ??


домуровування

Происходит от ??

домуровування


доненька

Происходит от ??


донесення

Происходит от ??


донець

Происходит от ??


донечка

Происходит от ??


донеччанин

Происходит от ??

Дон

Ближайшее родство

Донець

Ближайшее родство

Донецьк

Ближайшее родство

донеччанка

Ближайшее родство

существительные

донецький

Ближайшее родство

прилагательные

житель Донецка, Донецкой области, дончанин


донизування

Происходит от ??


донкіхот

Происходит от ??


донкіхотство

донкіхо́тство (nominative singular)
донкіхо́тства (nominative plural)
донкіхо́тства (genitive singular)
донкіхо́тств (genitive plural)
донкіхо́тству (dative singular)
донкіхо́тствам (dative plural)
донкіхо́тство (accusative singular)
донкіхо́тства (accusative plural)
донкіхо́тством (instrumental singular)
донкіхо́тствами (instrumental plural)
донкіхо́тству (locative singular)
донкіхо́тствах (locative plural)
донкіхо́тство* (vocative singular)
донкіхо́тства* (vocative plural)

От сущ. донкіхот, далее из ??

донкіхот

Ближайшее родство

существительные

донкіхотський

Ближайшее родство

прилагательные

дон кі хо́т ство

донкихотство


доношування

Происходит от ??


донощик

Происходит от ??


донощиця

Происходит от ??


доня

до́ня (nominative singular)
до́ні (nominative plural)
до́ні (genitive singular)
до́нь (genitive plural)
до́ні (dative singular)
до́ням (dative plural)
до́ню (accusative singular)
до́нь (accusative plural)
до́нею (instrumental singular)
до́нями (instrumental plural)
до́ні (locative singular)
до́нях (locative plural)
до́ню (vocative singular)
до́ні (vocative plural)

Происходит от сущ. дочь, далее из праслав. dъkťi, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. дочи (из *дъчи), позднее дочь (с XV—XVI в.), ст.-слав. дъшти (род. п. дъштере), русск. дочь, укр. доч (род. п. до́чери), дочка́, болг. дъщеря́, сербохорв. kħи̑ (род. kħе̏pи), словенск. hčȋ (род. п. hče^re), др.-чешск. dci, чешск. dcera, словацк. dcéra, польск. cora, córka. Родственно лит. duktė̃ (род. п. dukter̃s) «дочь», dūkrà (*duktrā), podukrà, podukrė «падчерица», др.-прусск. duckti «дочь», po-ducre «падчерица», др.-инд. duhitā́, авест. dugǝdar-, арм. dustr, греч. θυγάτηρ, готск. daúhtar, нов.-в.-нем. Tochter, тохарск. А ckācar, В tkācer, далее, вероятно, к др.-инд. dṓgdhi «доит, доится». Сюда же стар. форма сравн. степ.: русск.-церк.-слав. дъщерьши «племянница», ср. др.-инд. ac̨vatarás «мул», лат. matertera «тётка». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

дочь

Ближайшее родство

существительные

донька

Ближайшее родство

существительные

дочка

Ближайшее родство

существительные

дочка, доченька, дочушка


донька

Происходит от ??

доня

Ближайшее родство

существительные

дочурка, дочушка, доченька


дообладнання

Происходит от ??

дообладнання


дообладнування

Происходит от ??

дообладнування


дообпилення

Происходит от ??


доодержання

Происходит от ??


доодержування

Происходит от ??

доодержування


доозброєння

Происходит от ??


доозброювання

Происходит от ??

доозброювання


доопрацювання

Происходит от ??

доопрацювання


доопрацьовування

Происходит от ??

доопрацьовування


доочищання

Происходит от ??


доочищення

Происходит от ??


допалювання

Происходит от ??


допарювання

Происходит от ??


допивання

Происходит от ??


допилювання

Происходит от ??


допис

до́пис (nominative singular)
до́писи (nominative plural)
до́писа (genitive singular)
до́писів (genitive plural)
до́писові (dative singular)
до́пису (dative singular)
до́писам (dative plural)
до́пис (accusative singular)
до́писи (accusative plural)
до́писом (instrumental singular)
до́писами (instrumental plural)
до́писі (locative singular)
до́пису (locative singular)
до́писах (locative plural)
до́пису* (vocative singular)
до́писи* (vocative plural)

корреспонденция

статья (в газету)

заметка (в газету)


дописування

Происходит от ??


дописувач

Происходит от ??


допит

Происходит от ??

допитливість

Ближайшее родство

существительные

допитування

Ближайшее родство

существительные

допитливий

Ближайшее родство

прилагательные

допитний

Ближайшее родство

прилагательные

допитувати

Ближайшее родство

допитати

Ближайшее родство

питати

Ближайшее родство

допитливо

Ближайшее родство

допрос; опрос


допитливість

Происходит от ??

допитливість


допитування

Происходит от ??


допитувач

Происходит от ??


допінг

От англ. doping «подмешивание; употребление допинга», далее из dope «смазка, наркотик; в знач. гл. — давать наркотики или допинг», далее из нидерл. doop «паста», далее из прагерм. *duppjan, от которой в числе прочего произошли: др.-англ. dyppan и англ. dip, др.-сканд. deypa и датск. døbe, др.-фризск. depa, нидерл. dopen, нем. taufen и др.; восходит к праиндоевр. *dheub-.


доплачування

Происходит от ??

доплачування


доплив

Происходит от ??

приток (реки)


доплигування

Происходит от ??

доплигування


доплітання

Происходит от ??


доплутування

Происходит от ??

доплутування


доповідання

Происходит от ??


доповідач

допові́да́ч (nominative singular)
допові́дачі́ (nominative plural)
допові́дача́ (genitive singular)
допові́дачі́в (genitive plural)
допові́даче́ві (dative singular)
допові́дачу́ (dative singular)
допові́дача́м (dative plural)
допові́дача́ (accusative singular)
допові́дачі́в (accusative plural)
допові́даче́м (instrumental singular)
допові́дача́ми (instrumental plural)
допові́даче́ві (locative singular)
допові́дачу́ (locative singular)
допові́дачі́ (locative singular)
допові́дача́х (locative plural)
допові́да́чу (vocative singular)
допові́дачі́ (vocative plural)

Происходит от ??

до по ві́ да́ч


доповідачка

Происходит от ??


доповідь

до́повідь (nominative singular)
до́повіді (nominative plural)
до́повіді (genitive singular)
до́повідей (genitive plural)
до́повіді (dative singular)
до́повідям (dative plural)
до́повідь (accusative singular)
до́повіді (accusative plural)
до́повіддю (instrumental singular)
до́повідями (instrumental plural)
до́повіді (locative singular)
до́повідях (locative plural)
до́повіде* (vocative singular)
до́повіді* (vocative plural)

Происходит от ??

доповідати

Ближайшее родство

доповісти

Ближайшее родство


доповнення

Происходит от ??


доповнювання

Происходит от ??

доповнювання


дополіскування

Происходит от ??

дополіскування


дополювання

Происходит от ??


допомога

Происходит от ??

(перен.) помощь, подмога (что-л. или кто-л. призванный помогать); для самого деяния помощи см. поміч


доправляння

Происходит от ??


допрасовування

Происходит от ??

допрасовування


допрацьовування

Происходит от ??

допрацьовування


допризовник

Происходит от ??


допроваджування

Происходит от ??

допроваджування


допрядання

Происходит от ??


допускання

Происходит от ??


допустимість

допусти́мість (nominative singular)
допусти́мості (nominative plural)
допусти́мості (genitive singular)
допусти́мостей (genitive plural)
допусти́мості (dative singular)
допусти́мостям (dative plural)
допусти́мість (accusative singular)
допусти́мості (accusative plural)
допусти́містю (instrumental singular)
допусти́мостями (instrumental plural)
допусти́мості (locative singular)
допусти́мостях (locative plural)
допусти́мосте* (vocative singular)
допусти́мості* (vocative plural)

От прил. допустимий, далее из ??

допустимий

Ближайшее родство

прилагательные

до пус ти́ мість

допустимость


допущенність

Происходит от ??

допущенність


допущення

Происходит от ??


дораджування

Происходит от ??

дораджування


дорадник

дора́дник (nominative singular)
дора́дники (nominative plural)
дора́дника (genitive singular)
дора́дників (genitive plural)
дора́дникові, дора́днику (dative singular)
дора́дникам (dative plural)
дора́дника (accusative singular)
дора́дників (accusative plural)
дора́дником (instrumental singular)
дора́дниками (instrumental plural)
дора́дникові, дора́днику (locative singular)
дора́дниках (locative plural)
дора́днику (vocative singular)
дора́дники (vocative plural)

Происходит от ??


дорадниця

Происходит от ??


дорадчий

Происходит от ??


дораховування

Происходит от ??

дораховування


доречність

Происходит от ??


доривання

Происходит от ??


дорисовування

Происходит от ??

дорисовування


доріженька

Происходит от ??


доріжечка

Происходит от ??


доріжка

Происходит от ??


дорізування

Происходит от ??


дорікання

Происходит от ??


доробало

Происходит от ??

верзила, увалень


доробка

Происходит от ??


дороблення

Происходит от ??


доробло

Происходит от ??


дороблювання

Происходит от ??

дороблювання


доробляння

Происходит от ??


доробок

Происходит от ??


дороговказ

Происходит от ??


дорогоцінність

Происходит от ??

дорогоцінність


дорожнеча

Происходит от праслав. *dorgъ, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. драгъ, русск. дорогой, укр. дороги́й, болг. драг, сербохорв. дра̑г, дра́га, словенск. drȃg, чешск., словацк. drahý, польск. drogi, в.-луж. drohi, н.-луж. drogi. Традиционно связывают с латышск. dā́rgs «дорогой», др.-прусск. собств. Darge, Dargel; ирл. dīr «подобающий», dīre «обязанность, должное», лит. deriù, derė́ti «торговаться, годиться», латышск. der̨u, deru, derêt «годиться, нанимать». Далее родственно др.-инд. ā-driyatē «учитывает, принимает в расчет, соблюдает, относится почтительно», ā-dr̥tas «почтительный, уважаемый, почитаемый». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


дорожчання

Происходит от ??


дорослість

Происходит от ??


дорослішання

Происходит от ??

дорослішання


доростання

Происходит от ??


дорощування

Происходит от ??


доруйновування

Происходит от ??

доруйновування


доручання

Происходит от ??


доручення

Происходит от ??

до ру́ чен ня


досадонька

Происходит от ??


досадування

Происходит от ??


досапування

Происходит от ??


досвердлювання

Происходит от ??

досвердлювання


досвід

Происходит от ??

досвідченість

Ближайшее родство

существительные

досвідчення

Ближайшее родство

существительные

досвідний

Ближайшее родство

прилагательные

досвідчений

Ближайшее родство

прилагательные

досвідити

Ближайшее родство

опыт (совокупность знаний и навыков, являющаяся результатом деятельности)


досвідченість

Происходит от ??

досві́дченість


досвіт

Происходит от ??


досвітки

Происходит от ??


досвіток

Происходит от ??


досилання

Происходит от ??


досипання

Происходит от ??


досипляння

Происходит от ??


досихання

Происходит от ??


досів

Происходит от ??


досівання

Происходит от ??


досіл

Происходит от ??


досіювання

Происходит от ??


досконалість

доскона́лість (nominative singular)
доскона́лості (nominative plural)
доскона́лості (genitive singular)
доскона́лостей (genitive plural)
доскона́лості (dative singular)
доскона́лостям (dative plural)
доскона́лість (accusative singular)
доскона́лості (accusative plural)
доскона́лістю (instrumental singular)
доскона́лостями (instrumental plural)
доскона́лості (locative singular)
доскона́лостях (locative plural)
доскона́лосте* (vocative singular)
доскона́лості* (vocative plural)

Происходит от прил. досконалий, далее из польск. doskonały «отличный, превосходный, совершенный». Использованы данные Толкового словаря русского языка с включением сведений о происхождении слов (2007). См. Список литературы.

досконалий

Ближайшее родство

прилагательные

досконало

Ближайшее родство

доскона́лість

совершенство


доскрібання

Происходит от ??


доскрібування

Происходит от ??

доскрібування


доскубування

доскубу́вання (nominative singular)
доскубу́вання (nominative plural)
доскубу́вання (genitive singular)
доскубу́вань (genitive plural)
доскубу́ванню (dative singular)
доскубу́ванням (dative plural)
доскубу́вання (accusative singular)
доскубу́вання (accusative plural)
доскубу́ванням (instrumental singular)
доскубу́ваннями (instrumental plural)
доскубу́ванні, доскубу́ванню (locative singular)
доскубу́ваннях (locative plural)
доскубу́вання* (vocative singular)
доскубу́вання* (vocative plural)

Происходит от ??

доскубувати

Ближайшее родство

доскубти

Ближайшее родство

скубти

Ближайшее родство

до ску бу́ ван ня


дослання

Происходит от ??


дослід

Происходит от ??.

эксперимент, опыт


дослідження

Происходит от ??


досліджування

Происходит от ??

досліджування


дослідник

Происходит от ??


дослідництво

Происходит от ??

дослідництво


дослідниця

Происходит от ??

женск. к дослі́дник; исследовательница


дослухування

Происходит от ??

дослухування


досмажування

Происходит от ??

досмажування


досмалювання

Происходит от ??

досмалювання


доснідування

Происходит от ??

доснідування


досновування

Происходит от ??

досновування


досолювання

Происходит от ??


доспівання

Происходит от ??


доспівування

Происходит от ??

доспівування


доспілість

Происходит от ??


доставляння

Происходит от ??


достарчання

Происходит от ??


достатність

Происходит от ??


достача

Происходит от ??


достачання

Происходит от ??


достигання

Происходит от ??


достиглість

Происходит от ??


достилання

Происходит от ??


достовірність

Происходит от ??

достовірність


достоїнство

Происходит от ??


достойник

Происходит от ??


достойність

Происходит от ??


достопам'ятність

Происходит от ??

достопам'ятність


достоювання

Происходит от ??


дострибування

Происходит от ??

дострибування


достригання

Происходит от ??


дострілювання

Происходит от ??

дострілювання


дострочування

Происходит от ??

дострочування


достругування

Происходит от ??

достругування


доступність

Происходит от от существительного доступ, далее от до + -ступ (ступать), далее из праслав. *stǫpati, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. ступити, ст.-слав. стѫпити (др.-греч. πατεῖν), русск. ступать, ступить, укр. ступати, ступи́ти, болг. стъ́пям, сербохорв. сту́пати, сту̑па̑м, сту́пити, сту̑пи̑м, словенск. stȯ́pati, stȯ́pam, stȯ́piti, stọ̑pim, чешск. stoupat, stoupit, словацк. stúраť, stúрiť, польск. stąpać, stąpić, в.-луж. stupać, stupić, н.-луж. stupaś, stupiś. Родственно (расширение на -р-) греч. στέμβω «топчу, жестоко обращаюсь, хулю», στεμβάζειν ̇ λοιδορεῖν, χλευάζειν (Гесихий), др.-исл. stарра «трамбовать, толкать вниз», др.-в.-нем. stampfôn «трамбовать» (с индоевр. -b-), греч. ἀστεμφής «несокрушимый» (с индоевр. -bh-). Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


досукування

Происходит от ??


досушування

Происходит от ??


досягання

Происходит от ??


досягнення

Происходит от ??


досяжність

Происходит от ??


досьорбування

Происходит от ??

досьорбування


дотанцьовування

Происходит от ??

дотанцьовування


дотаскування

Происходит от ??

дотаскування


дотація

Происходит от ??


дотеп

Происходит от ??


дотепник

Происходит от ??


дотепниця

Происходит от ??


дотепність

Происходит от ??


дотик

Происходит от ??


дотикання

Происходит от ??


дотинання

Происходит от ??


дотирання

дотира́ння (nominative singular)
дотира́ння (nominative plural)
дотира́ння (genitive singular)
дотира́нь (genitive plural)
дотира́нню (dative singular)
дотира́нням (dative plural)
дотира́ння (accusative singular)
дотира́ння (accusative plural)
дотира́нням (instrumental singular)
дотира́ннями (instrumental plural)
дотира́нні, дотира́нню (locative singular)
дотира́ннях (locative plural)
дотира́ння* (vocative singular)
дотира́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

дотирати

Ближайшее родство

до ти ра́н ня


дотискування

Происходит от ??

дотискування


дотісування

Происходит от ??


дотлівання

Происходит от ??


дотоптування

Происходит от ??

дотоптування


доторк

Происходит от ??


доторкання

От гл. доторкати, далее из ??

доторкати

Ближайшее родство

прикосновение, дотрагивание


доторкування

Происходит от ??

доторкування


доточення

Происходит от ??


доточування

Происходит от ??


дотримання

Происходит от ??


дотримування

Происходит от ??

дотримування


дотування

Происходит от ??


дотягування

Происходит от ??


доукомплектовування

Происходит от ??

доукомплектовування


доукомплектування

Происходит от ??

доукомплектування

доукомплектование


доустатковування

Происходит от ??

доустатковування


доустаткування

Происходит от ??

доустаткування


доучування

Происходит от ??


дофарбовування

Происходит от ??

дофарбовування


дофарбування

Происходит от ??

дофарбування


дофін

Происходит от ??


дохитування

Происходит от ??


дохід

Происходит от ??


дохідливість

Происходит от ??

дохідливість


дохідність

дохі́дність (nominative singular)
дохі́дності (nominative plural)
дохі́дності (genitive singular)
дохі́дностей (genitive plural)
дохі́дності (dative singular)
дохі́дностям (dative plural)
дохі́дність (accusative singular)
дохі́дності (accusative plural)
дохі́дністю (instrumental singular)
дохі́дностями (instrumental plural)
дохі́дності (locative singular)
дохі́дностях (locative plural)
дохі́дносте* (vocative singular)
дохі́дності* (vocative plural)

Происходит от прил. дохідний и сущ. дохід, далее из ??

дохід

Ближайшее родство

существительные

дохідний

Ближайшее родство

прилагательные


доховування

Происходит от ??


доходження

Происходит от ??


доцентровість

Происходит от ??

доцентровість


доцільність

доці́льність (nominative singular)
доці́льності (nominative plural)
доці́льності (genitive singular)
доці́льностей (genitive plural)
доці́льності (dative singular)
доці́льностям (dative plural)
доці́льність (accusative singular)
доці́льності (accusative plural)
доці́льністю (instrumental singular)
доці́льностями (instrumental plural)
доці́льності (locative singular)
доці́льностях (locative plural)
доці́льносте* (vocative singular)
доці́льності* (vocative plural)

Происходит от ??

доцільний

Ближайшее родство

прилагательные

доцільно

Ближайшее родство

до ці́ль ність

целесообразность

Відповідний до поставленої мети, практично корисний


доця

до́ця (nominative singular)
до́ці (nominative plural)
до́ці (genitive singular)
до́ць (genitive plural)
до́ці (dative singular)
до́цям (dative plural)
до́цю (accusative singular)
до́ць (accusative plural)
до́цею (instrumental singular)
до́цями (instrumental plural)
до́ці (locative singular)
до́цях (locative plural)
до́цю (vocative singular)
до́ці (vocative plural)

Происходит от сущ. дочка, из праслав. dъkťi, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. дочи (из *дъчи), позднее дочь (с XV—XVI в.), ст.-слав. дъшти (род. п. дъштере), русск. дочь, укр. доч (род. п. до́чери), дочка́, болг. дъщеря́, сербохорв. kħи̑ (род. kħе̏pи), словенск. hčȋ (род. п. hče^re), др.-чешск. dci, чешск. dcera, словацк. dcéra, польск. cora, córka. Родственно лит. duktė̃ (род. п. dukter̃s) «дочь», dūkrà (*duktrā), podukrà, podukrė «падчерица», др.-прусск. duckti «дочь», po-ducre «падчерица», др.-инд. duhitā́, авест. dugǝdar-, арм. dustr, греч. θυγάτηρ, готск. daúhtar, нов.-в.-нем. Tochter, тохарск. А ckācar, В tkācer, далее, вероятно, к др.-инд. dṓgdhi «доит, доится». Сюда же стар. форма сравн. степ.: русск.-церк.-слав. дъщерьши «племянница», ср. др.-инд. ac̨vatarás «мул», лат. matertera «тётка». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

дочка

Ближайшее родство

существительные

дочка, дочурка, доченька


дочитування

Происходит от ??


дочищання

Происходит от ??


дочісування

Происходит от ??


дошивання

Происходит от ??


дошкільник

Происходит от ??.


дошкільниця

Происходит от ??


дошкулювання

Происходит от ??

дошкулювання


дошкульність

Происходит от ??

дошкульність


дошпурювання

Происходит от ??

дошпурювання


доштовхування

Происходит от ??

доштовхування


дошукування

Происходит от ??


дошумовування

Происходит от ??

дошумовування


дощик

Происходит от ??


дощипування

Происходит от ??


дощичок

Происходит от ??


дощівка

Происходит от ??


дощовик

Происходит от ??


дощовиця

Происходит от ??


дощомір

Происходит от ??


дощувалка

Происходит от ??


дощування

Происходит от ??


доярочка

Происходит от ??

доярочка (аналогично русскому слову)


драбина

Происходит от ??


драбинка

Происходит от ??


драбиночка

Происходит от ??


драбиняк

Происходит от ??


драбки

Происходит от ??


драгва

Происходит от ??


драглі

Происходит от ??


драговина

Происходит от ??


дражливість

раздражительность


драматизація

Происходит от ??

драматизація


драматизування

Происходит от ??

драматизування


драматичність

Происходит от ??

драматичність


драмгурток

Происходит от ??


драння

Происходит от ??


драночка

Происходит от ??


дрантина

Происходит от ??


дрантя

Происходит от ??

отрепье, отрепья, отрёпки, ошмётки

лохмотья; ветошь, тряпьё; обноски


драпіжка

драпі́жка (nominative singular)
драпі́жки (nominative plural)
драпі́жки (genitive singular)
драпі́жок (genitive plural)
драпі́жці (dative singular)
драпі́жкам (dative plural)
драпі́жку (accusative singular)
драпі́жки (accusative plural)
драпі́жкою (instrumental singular)
драпі́жками (instrumental plural)
драпі́жці (locative singular)
драпі́жках (locative plural)
драпі́жко* (vocative singular)
драпі́жки* (vocative plural)

Происходит от ??

драпіжник

Ближайшее родство

существительные

драпіжництво

Ближайшее родство

существительные

драпіжність

Ближайшее родство

существительные

драпіка

Ближайшее родство

существительные

драпіжний

Ближайшее родство

прилагательные

драпіжницький

Ближайшее родство

прилагательные

обдирательство, обдираловка, грабёж


драпіжка

драпі́жка (nominative singular)
драпі́жки (nominative plural)
драпі́жки (genitive singular)
драпі́жок (genitive plural)
драпі́жці (dative singular)
драпі́жкам (dative plural)
драпі́жку (accusative singular)
драпі́жок (accusative plural)
драпі́жкою (instrumental singular)
драпі́жками (instrumental plural)
драпі́жці (locative singular)
драпі́жках (locative plural)
драпі́жко (vocative singular)
драпі́жки (vocative plural)

Происходит от ??


драпіжник

Происходит от ??


драпіка

Происходит от ??


драпіровка

Происходит от ??


драпірувальник

Происходит от ??

драпірувальник


драпірувальниця

Происходит от ??

драпірувальниця


драпірування

Происходит от ??

драпірування


драпувальник

Происходит от ??

драпувальник


драпувальниця

Происходит от ??

драпувальниця


драпування

Происходит от ??


дратівливість

Происходит от ??

дратівливість

раздражительность


дратівник

Происходит от ??


дратливість

Происходит от ??


дратовка

Происходит от ??


дратування

Происходит от ??


дратун

Происходит от ??


древність

Происходит от ??


дрейфування

Происходит от ??


дренажування

Происходит от ??

дренажування


дреноукладач

Происходит от ??

дреноукладач


дренування

Происходит от ??


дренькіт

Происходит от ??


дресирувальник

дресирувальник

дрессировщик


дресирувальниця

Происходит от ??

дресирувальниця

женск. к дресирува́льник; дрессировщица


дресирування

Происходит от ??

дресирування


дриблінг

Происходит от ??


дриґання

Происходит от ??


дрижаки

Происходит от ??


дрижання

Происходит от ??


дриль

Происходит от ??


дріада

Происходит от ??


дріб

Происходит от ??


дріб'язковість

Происходит от ??

дріб'язковість


дріб'язок

Происходит от ??


дрібка

Происходит от ??


дрібнення

Происходит от ??


дрібниця

Происходит от ??


дрібничка

Происходит от ??


дрібнозубка

Происходит от ??


дрібнокаліберка

Происходит от ??

дрібнокаліберка


дрібнота

Происходит от ??

мелкота; (о детях, о животных) мелюзга

мелкая сошка; мелюзга


дрібняк

Происходит от ??


дрібок

Происходит от ??


дріботання

Происходит от ??


дріботіння

Происходит от ??


дріботун

Происходит от ??


дріботуха

Происходит от ??


дрібочка

Происходит от ??


дрібочок

Происходит от ??


дрівця

Происходит от ??


дріж

Происходит от ??


дріжджі

Происходит от ??


дріжджування

Происходит от ??

дріжджування


дрізд

Происходит от ??


дрізки

Происходит от ??


дрізочки

Происходит от ??


дрік

Происходит от ??


дрімайло

Происходит от ??


дрімання

Происходит от ??


дрімливиці

Происходит от ??


дрімливість

Происходит от ??


дрімлюга

Происходит от ??


дрімота

Происходит от ??

Це була вулиця у пекло, на якій жили Дрімота, Зівота, Смерть, а за ними в ряд стояли: чума, війна, холод, голод і всі інші мирськії лиха.


дрімотність

Происходит от ??


дрімучість

Происходит от ??


дріопітек

Происходит от ??


дріт

Происходит от ??


дробарка

Происходит от ??


дробівка

Происходит от ??


дробівниця

Происходит от ??


дробіння

Происходит от ??


дроблення

Происходит от ??


дров'яник

Происходит от ??


дровенята

Происходит от ??


дровина

Происходит от ??


дровиняка

Происходит от ??


дровітня

Происходит от ??


дровник

Происходит от ??


дровозаготівля

Происходит от ??

дровозаготівля


дроворіз

Происходит от ??


дроворуб

Происходит от ??


дровця

Происходит от ??


дрозофіла

Происходит от ??


дропак

Происходит от ??


дроселювання

Происходит от ??

дроселювання


дросель

Происходит от ??


дротина

Происходит от ??


дротинка

Происходит от ??


дротобетон

Происходит от ??


дротяник

Происходит от ??


дротянка

Происходит от ??

нагайка, сделанная из проволоки


дрохва

Происходит от ??


дрохвич

Происходит от ??


другокласник

Происходит от другий «второй» + клас «класс».

другокласниця

Ближайшее родство

существительные

дру го клас ник

второклассник


другокласниця

Происходит от ??

другокласниця


другокурсник

другоку́рсник (nominative singular)
другоку́рсники (nominative plural)
другоку́рсника (genitive singular)
другоку́рсників (genitive plural)
другоку́рсникові, другоку́рснику (dative singular)
другоку́рсникам (dative plural)
другоку́рсника (accusative singular)
другоку́рсників (accusative plural)
другоку́рсником (instrumental singular)
другоку́рсниками (instrumental plural)
другоку́рсникові, другоку́рснику (locative singular)
другоку́рсниках (locative plural)
другоку́рснику (vocative singular)
другоку́рсники (vocative plural)

другокурсниця

Ближайшее родство

существительные

дру го ку́рс ник

второкурсник


другокурсниця

Происходит от ??

другокурсниця


другорічник

Происходит от ??


другорічниця

Происходит от ??

другорічниця


другорядність

Происходит от ??

другорядність


другосортність

Происходит от ??

другосортність


дружелюбність

Происходит от ??

дружелюбність


друженька

Происходит от ??


дружечка

дру́жечка (nominative singular)
дру́жечки (nominative plural)
дру́жечки (genitive singular)
дру́жечк (genitive plural)
дру́жечці (dative singular)
дру́жечкам (dative plural)
дру́жечку (accusative singular)
дру́жечк (accusative plural)
дру́жечкою (instrumental singular)
дру́жечками (instrumental plural)
дру́жечці (locative singular)
дру́жечках (locative plural)
дру́жечко (vocative singular)
дру́жечки (vocative plural)

Происходит от ??

друженька

Ближайшее родство

существительные

дружка

Ближайшее родство

существительные

подружка невесты


дружинниця

Происходит от ??


дружинонька

Происходит от ??


дружко

Происходит от ??

дружко (аналогично русскому слову)


дружність

Происходит от ??


дружочок

Происходит от ??


друзки

Происходит от ??


друзочки

Происходит от ??


друзяка

друзя́ка (nominative singular)
друзя́ки (nominative plural)
друзя́ки (genitive singular)
друзя́к (genitive plural)
друзя́ці (dative singular)
друзя́кам (dative plural)
друзя́ку (accusative singular)
друзя́к (accusative plural)
друзя́кою (instrumental singular)
друзя́ками (instrumental plural)
друзя́ці (locative singular)
друзя́ках (locative plural)
друзя́ко (vocative singular)
друзя́ки (vocative plural)

Происходит от ??

друг, приятель

Ява — це мій найкращий друзяка і напарник.

Ява — это и есть мой лучший друг и напарник

Всеволод Нестайко, «Необычайные приключения Робинзона Кукурузо» (1964) / перевод С. Алексеева, 1965 г. [НКРЯ]

Всеволод Нестайко

С. Алексеева


друїдизм

Происходит от друїд, далее от лат. druides, druidae мн. ч.; из галльск. druides; родств. др.-ирл. druí, возможно, также др.-англ. trēow «дерево».

друїд

Ближайшее родство

существительные


друк

Происходит от ??

печать, печатное дело


друкар

Происходит от ??

друк

Ближайшее родство

существительные

друкарка

Ближайшее родство

существительные

друкарниця

Ближайшее родство

существительные

друкарня

Ближайшее родство

существительные

друкарство

Ближайшее родство

существительные

друкування

Ближайшее родство

существительные

друкарів

Ближайшее родство

прилагательные

друкарський

Ближайшее родство

прилагательные

друкарчин

Ближайшее родство

прилагательные

друкований

Ближайшее родство

прилагательные

друковний

Ближайшее родство

прилагательные

друковуваний

Ближайшее родство

прилагательные

друкувальний

Ближайшее родство

прилагательные

друкувати

Ближайшее родство

друкуватися

Ближайшее родство

печатник, типограф


друкарка

друка́рка (nominative singular)
друка́рки (nominative plural)
друка́рки (genitive singular)
друка́рок (genitive plural)
друка́рці (dative singular)
друка́ркам (dative plural)
друка́рку (accusative singular)
друка́рок (accusative plural)
друка́ркою (instrumental singular)
друка́рками (instrumental plural)
друка́рці (locative singular)
друка́рках (locative plural)
друка́рко (vocative singular)
друка́рки (vocative plural)

Женск. к друкар, далее от друк, из ??

друк

Ближайшее родство

существительные

друкарник

Ближайшее родство

существительные

друкар

Ближайшее родство

существительные

друкарниця

Ближайшее родство

существительные

друкарня

Ближайшее родство

существительные

друкування

Ближайшее родство

существительные

друкарство

Ближайшее родство

существительные

друкарів

Ближайшее родство

прилагательные

друкарський

Ближайшее родство

прилагательные

друкувати

Ближайшее родство


друкарство

Происходит от ??


друкування

Происходит от ??


друшляк

Происходит от ??


дрючечок

Происходит от ??


дрючина

Происходит от ??


дрючок

Происходит от ??


дрюччя

Происходит от ??


дряпак

Происходит от ??


дряпанина

Происходит от ??


дряпання

Происходит от ??


дряпач

Происходит от ??


дряпина

Происходит от ??


дряпинка

Происходит от ??


дряпіжка

Происходит от ??


дряпіжник

Происходит от ??


дряпіжність

Происходит от ??


дряпіка

Происходит от ??


дуалізм

дуалі́зм (nominative singular)
дуалі́зми (nominative plural)
дуалі́зму (genitive singular)
дуалі́змів (genitive plural)
дуалі́змові (dative singular)
дуалі́зму (dative singular)
дуалі́змам (dative plural)
дуалі́зм (accusative singular)
дуалі́зми (accusative plural)
дуалі́змом (instrumental singular)
дуалі́змами (instrumental plural)
дуалі́зму (locative singular)
дуалі́змах (locative plural)
дуалі́зму* (vocative singular)
дуалі́зми* (vocative plural)

Происходит от лат. dualis «двойственный», далее duo «два» из др.-греч. δύο «два» (восходит к праиндоевр. *duwo)

дуалізація

Ближайшее родство

существительные

дуаліст

Ближайшее родство

существительные

дуальність

Ближайшее родство

существительные

дуалістичний

Ближайшее родство

прилагательные

дуальний

Ближайшее родство

прилагательные

дуализм, двойственность


дуаліст

Происходит от ??


дуальність

Происходит от ??


дуб'я

Происходит от ??


дубельтівка

дубельті́вка (nominative singular)
дубельті́вки (nominative plural)
дубельті́вки (genitive singular)
дубельті́вок (genitive plural)
дубельті́вці (dative singular)
дубельті́вкам (dative plural)
дубельті́вку (accusative singular)
дубельті́вки (accusative plural)
дубельті́вкою (instrumental singular)
дубельті́вками (instrumental plural)
дубельті́вці (locative singular)
дубельті́вках (locative plural)
дубельті́вко* (vocative singular)
дубельті́вки* (vocative plural)

Происходит от ??

дубельт

Ближайшее родство

существительные

ду бель ті́в ка

двустволка (двухстволка)


дубець

дубе́ць (nominative singular)
дубці́ (nominative plural)
дубця́ (genitive singular)
дубці́в (genitive plural)
дубце́ві, дубцю́ (dative singular)
дубця́м (dative plural)
дубе́ць (accusative singular)
дубці́ (accusative plural)
дубце́м (instrumental singular)
дубця́ми (instrumental plural)
дубці́, дубцю́ (locative singular)
дубця́х (locative plural)
дубцю́* (vocative singular)
дубці́* (vocative plural)

Происходит от дуб + -ець, от праслав. *dǫbъ, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. дѫбъ (δένδρον), русск., укр. дуб, болг. дъб, сербохорв. ду̑б (род. п. ду̑ба), словенск. dôb, чешск., словацк. dub, польск. dąb (род. п. dębu), в.-луж., н.-луж. dub. В ст.-слав. и чешск. имеются следы основы на -u. Ср. др.-прусск. dumpbis «дубильная кора». Наряду с этим: ср.-болг. дѫбръ «silva», укр. дубра́к — раст. «дубровка, живучка, Ajuga», польск. диал. dąbrowy «дубовый», диал. dąbrza «дубрава», полабск. dǫbrjánka «чернильный орешек». Первонач. знач., вероятно, «дерево»; ср. полабск. jabɫkodąb «яблоня». Использованы данные словаря М. Фасмера с комментариями О. Н. Трубачёва. См. Список литературы.

дуб

Ближайшее родство

существительные

Клумби були штучно обтикані черепицею та обплетені дубцями з ліщини.

Клумбы были неестественно обтыканы черепицею и оплетены прутьями лещины.

Не дубцем, так лозиною.

Треба його дубцем бить!

Надо его розгой бить!

Б. Гринченко

Б. Гринченко

к дуб; дубок

Ой у лісі під дубцем стоїть дівка з молодцем

Ой да в лесе под дубком, стоит девка с пареньком.

Б. Гринченко

Б. Гринченко


дубильник

Происходит от гл. дубити, далее из ??

дубильниця

Ближайшее родство

существительные

дублення

Ближайшее родство

существительные

дубити

Ближайшее родство

очень сильный холод


дубильниця

Происходит от ??


дубиння

Происходит от ??

дубняк, дубовый лес


дубівка

Происходит от ??


дубіння

Происходит от ??

основний процес виправлення шкір; полягає в обробці шкіри дубильними речовинами, які, в'яжучись із колагеном (шкірним білком), надають їй нових властивостей: відпорності до гниття, здатності набрякати у воді, підвищеної термостійкості та ін.; залежно від застосовуваних речовин д. поділяється на: рослинне, мінеральне, хромове, комбіноване, жирове, альдеґідне.


дублення

Происходит от ??


дублерка

Происходит от ??


дублікат

Происходит от ??


дублювання

Происходит от ??


дублянка

Происходит от ??


дубль-бекар

Происходит от ??


дубль-діез

Происходит от ??


дубник

Происходит от ??


дубоніс

Происходит от ??


дубочок

Происходит от ??


дубуватість

Происходит от ??


дубчак

Происходит от ??


дубчик

Происходит от ??


дугоподібність

Происходит от ??

дугоподібність


дудар

Происходит от ??


дударик

Происходит от ??


дудіння

Происходит от ??


дудніння

Происходит от ??


дуеліст

дуелі́ст (nominative singular)
дуелі́сти (nominative plural)
дуелі́ста (genitive singular)
дуелі́стів (genitive plural)
дуелі́стові (dative singular)
дуелі́сту (dative singular)
дуелі́стам (dative plural)
дуелі́ста (accusative singular)
дуелі́стів (accusative plural)
дуелі́стом (instrumental singular)
дуелі́стами (instrumental plural)
дуелі́стові (locative singular)
дуелі́сті (locative singular)
дуелі́стах (locative plural)
дуелі́сте (vocative singular)
дуелі́сти (vocative plural)

Происходит от сущ. дуель, далее из франц. duel «дуэль», далее из лат. поединок, войнаduellum «война», далее из праиндоевр. *dū- «мучить, причинять боль».

дуель

Ближайшее родство

существительные

дуелянт

Ближайшее родство

существительные

дуельний

Ближайшее родство

прилагательные


дуелянт

дуеля́нт (nominative singular)
дуеля́нти (nominative plural)
дуеля́нта (genitive singular)
дуеля́нтів (genitive plural)
дуеля́нтові (dative singular)
дуеля́нту (dative singular)
дуеля́нтам (dative plural)
дуеля́нта (accusative singular)
дуеля́нтів (accusative plural)
дуеля́нтом (instrumental singular)
дуеля́нтами (instrumental plural)
дуеля́нтові (locative singular)
дуеля́нті (locative singular)
дуеля́нтах (locative plural)
дуеля́нте (vocative singular)
дуеля́нти (vocative plural)

дуель

Ближайшее родство

существительные

дуеліст

Ближайшее родство

существительные

дуельний

Ближайшее родство

прилагательные


дуель

дуе́ль (nominative singular)
дуе́лі (nominative plural)
дуе́лі (genitive singular)
дуе́лей (genitive plural)
дуе́лі (dative singular)
дуе́лям (dative plural)
дуе́ль (accusative singular)
дуе́лі (accusative plural)
дуе́ллю (instrumental singular)
дуе́лями (instrumental plural)
дуе́лі (locative singular)
дуе́лях (locative plural)
дуе́ле* (vocative singular)
дуе́лі* (vocative plural)

Происходит от франц. duel «дуэль», далее из лат. поединок, войнаduellum «война», далее из праиндоевр. *dū- «мучить, причинять боль».

дуеліст

Ближайшее родство

существительные

дуелянт

Ближайшее родство

существительные

дуельний

Ближайшее родство

прилагательные

дуэль, поединок (также )

Він був убитий на дуелі.

Он был убит на дуэли.

Словесна дуель.

Словесная дуэль.


дуенья

Происходит от ??


дует

Происходит от итал. duetto, уменьш. от due «два», далее из лат. duo «два» из др.-греч. δύο «два» (восходит к праиндоевр. *duwo).


дужечка

Происходит от ??


дужість

Происходит от ??


дужчання

Происходит от ??


дука

Происходит от ??


дукатик

Происходит от ??


дукачик

Происходит от ??


дуктильність

Происходит от ??

дуктильність


дулівка

Происходит от ??


дулька

Происходит от ??


дульцин

Происходит от ??


дульцифікація

Происходит от ??

дульцифікація


думання

Происходит от ??


думець

Происходит от ??


думонька

Происходит от ??


дуніт

Происходит от ??


дуоденостаз

Происходит от ??


дуоль

дуо́ль (nominative singular)
дуо́лі (nominative plural)
дуо́лі (genitive singular)
дуо́лей (genitive plural)
дуо́лі (dative singular)
дуо́лям (dative plural)
дуо́ль (accusative singular)
дуо́лі (accusative plural)
дуо́ллю (instrumental singular)
дуо́лями (instrumental plural)
дуо́лі (locative singular)
дуо́лях (locative plural)
дуо́ле* (vocative singular)
дуо́лі* (vocative plural)

Происходит от ??

дуоль (аналогично русскому слову)


дупельце

Происходит от ??


дуплавина

Происходит от ??


дуплекс-машина

Происходит от ??

дуплекс машина


дуплекс-процес

Происходит от ??

дуплекс процес


дуплистість

Происходит от ??


дуплікатор

Происходит от ??


дуплікація

Происходит от ??


дуплявина

Происходит от ??


дурепа

дуре́па (nominative singular)
дуре́пи (nominative plural)
дуре́пи (genitive singular)
дуре́п (genitive plural)
дуре́пі (dative singular)
дуре́пам (dative plural)
дуре́пу (accusative singular)
дуре́п (accusative plural)
дуре́пою (instrumental singular)
дуре́пами (instrumental plural)
дуре́пі (locative singular)
дуре́пах (locative plural)
дуре́по (vocative singular)
дуре́пи (vocative plural)

Происходит от ??

дур

Ближайшее родство

существительные

дурень

Ближайшее родство

существительные

дурило

Ближайшее родство

существительные

дурина

Ближайшее родство

существительные

дуринка

Ближайшее родство

существительные

дуріння

Ближайшее родство

существительные

дурість

Ближайшее родство

существительные

дурка

Ближайшее родство

существительные

дурник

Ближайшее родство

существительные

дурнило

Ближайшее родство

существительные

дурнина

Ближайшее родство

существительные

дурниця

Ближайшее родство

существительные

дурничка

Ближайшее родство

существительные

дурнота

Ближайшее родство

существительные

дурицький

Ближайшее родство

прилагательные

дуркуватенький

Ближайшее родство

прилагательные

дуркуватий

Ближайшее родство

прилагательные

дурний

Ближайшее родство

прилагательные

дурнісінький

Ближайшее родство

прилагательные

дурити

Ближайшее родство

дуріти

Ближайшее родство

дурніти

Ближайшее родство

дурнішати

Ближайшее родство

дурнички

Ближайшее родство

дурнісінько

Ближайшее родство

дурища, дурёха


дурило

Происходит от ??


дурисвіт

Происходит от ??


дурисвітка

Происходит от ??


дурисвітство

Происходит от ??

дурисвітство


дурійка

Происходит от ??


дуріння

Происходит от ??


дурість

дурниця

Ближайшее родство

существительные

дурний

Ближайшее родство

прилагательные

глупость; дурость


дурник

Происходит от ??


дурнило

Происходит от ??


дурниця

дурни́ця (nominative singular)
дурни́ці (nominative plural)
дурни́ці (genitive singular)
дурни́ць (genitive plural)
дурни́ці (dative singular)
дурни́цям (dative plural)
дурни́цю (accusative singular)
дурни́ці (accusative plural)
дурни́цею (instrumental singular)
дурни́цями (instrumental plural)
дурни́ці (locative singular)
дурни́цях (locative plural)
дурни́це* (vocative singular)
дурни́ці* (vocative plural)

Происходит от ??

глупость, благоглупость; нелепость, нелепица, несуразица, несуразность

безделица, безделка, пустяк, пустяковина, чепуха


дурничка

Происходит от ??


дурносміх

дурносмі́х (nominative singular)
дурносмі́хи (nominative plural)
дурносмі́ха (genitive singular)
дурносмі́хів (genitive plural)
дурносмі́хові, дурносмі́ху (dative singular)
дурносмі́хам (dative plural)
дурносмі́ха (accusative singular)
дурносмі́хів (accusative plural)
дурносмі́хом (instrumental singular)
дурносмі́хами (instrumental plural)
дурносмі́хові, дурносмі́ху (locative singular)
дурносмі́хах (locative plural)
дурносмі́ху (vocative singular)
дурносмі́хи (vocative plural)

Происходит от ??

дурносмішка

Ближайшее родство

существительные

дур но смі́х

хохотун (тот, кто смеётся без повода, над чем-либо не смешным)


дурносмішка

Происходит от ??


дурощі

Происходит от ??


дуття

Происходит от ??


дуумвірат

дуумвіра́т (nominative singular)
дуумвіра́ти (nominative plural)
дуумвіра́та (genitive singular)
дуумвіра́тів (genitive plural)
дуумвіра́тові (dative singular)
дуумвіра́ту (dative singular)
дуумвіра́там (dative plural)
дуумвіра́т (accusative singular)
дуумвіра́ти (accusative plural)
дуумвіра́том (instrumental singular)
дуумвіра́тами (instrumental plural)
дуумвіра́ті (locative singular)
дуумвіра́тах (locative plural)
дуумвіра́те* (vocative singular)
дуумвіра́ти* (vocative plural)

Происходит от ??


духівник

Происходит от ??


духівництво

Происходит от ??


духівниця

Происходит от ??


духмяність

Происходит от ??


духовність

Происходит от ??


духопел

Происходит от ??


духопелик

Происходит от ??

тумак, удар кулаком


дучечка

Происходит от ??


душевність

Происходит от ??


душенина

Происходит от ??


душення

Происходит от ??


душителька

Происходит от ??


душиця

Происходит от ??


душіння

Происходит от ??


душогуб

Происходит от ??


душогубець

Происходит от ??


душогубка

Происходит от ??


душогубство

Происходит от ??


дюралюміній

дюралюмі́ній (nominative singular)
дюралюмі́нії (nominative plural)
дюралюмі́нія (genitive singular)
дюралюмі́ніїв (genitive plural)
дюралюмі́нієві, дюралюмі́нію (dative singular)
дюралюмі́ніям (dative plural)
дюралюмі́ній (accusative singular)
дюралюмі́нії (accusative plural)
дюралюмі́нієм (instrumental singular)
дюралюмі́ніями (instrumental plural)
дюралюмі́нії (locative singular)
дюралюмі́нію (locative singular)
дюралюмі́ніях (locative plural)
дюралюмі́нію* (vocative singular)
дюралюмі́нії* (vocative plural)

От нем. Duralumin «дюралюмин, дюралюминий», далее из собств. Düren «Дюрен» (название города, в котором работал изобретатель сплава Альфред Вильм; вероятно, обыгрывалось также созвучие с лат. durus «жёсткий, суровый») + Aluminium «алюминий».

дюралюмінієвий

Ближайшее родство

прилагательные

дюралевий

Ближайшее родство

прилагательные

дю ра·лю мі́ ній


дягель

Происходит от праслав. *dęgylь или *dęglь, от кот. в числе прочего произошли: укр. дя́гиль, белор. дзя́гíль, польск. dzięgiel, в.-луж. dźehel. По-другой версии, возможно заимствование из нж.-нем. *de engil, ср. нов.-в.-н. Engelwürz. Заимствование из польского или латинского — сомнительно. Поскольку это растение применяется как лекарство, название, по-видимому, связано с дя́глый, дя́гнуть. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


дядечко

Происходит от ??


дядина

Происходит от ??


дядинка

Происходит от ??


дядько

Происходит от др.-русск. дядя. Ассимиляция *дѣдѩ из дѣдъ (Соболевский); откуда русск. дядя, дядька, укр. дя́дьо, дя́дько. Ассимиляции благоприятствовала принадлежность слова к детской речи. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

дядьо

Ближайшее родство

существительные

дядя

Ближайшее родство

существительные

дядя, дядька (брат отца или матери, муж тётки)

дядя (взрослый мужчина); человек (средних лет); (в обращении) дядя, отец; (почтенный) хозяин

дядька (слуга, приставляемый к солдатам-новобранцам)


дядьо

Происходит от ??


дяк

Происходит от ??


дяка

От польск.dzięka«благодарность», от ср.-в.-нем.dank«благодарность», в конечном итоге от праиндоевр.*teng-


дякування

Происходит от ??


дятлик

Происходит от ??


дячиха

Происходит от ??


дячок

Происходит от ??


дьоготь

Uk-дьоготь.ogg

дьо́готь (nominative singular)
дьо́гті (nominative plural)
дьо́гтю (genitive singular)
дьо́гтів (genitive plural)
дьо́гтеві (dative singular)
дьо́гтю (dative singular)
дьо́гтям (dative plural)
дьо́готь (accusative singular)
дьо́гті (accusative plural)
дьо́гтем (instrumental singular)
дьо́гтями (instrumental plural)
дьо́гті (locative singular)
дьо́гтю (locative singular)
дьо́гтях (locative plural)
дьо́гтю* (vocative singular)
дьо́гті* (vocative plural)

Происходит от праслав., от кот. в числе прочего произошли: укр. де́готь (род. п. дíгтя), белор. дзе́гоць, др.-чешск. dehet (род. п. dehtu), словацк. decht, польск. dziegieć. В юж.-слав. отсутствует. Обычно сравнивается как родственное с лит. degùtas «дёготь», латышск. dęguts, dęguots и, далее, с лит. degù, dègti «гореть», dãgas «жатва», латышск. degt, др.-инд. dáhati «горит», алб. djek, лат. foveō «согреваю, питаю (дружбу)», греч. θεπτανός ̇ ἁπτόμενος (Гесихий). Но достоверным соответствием этим словам является жгу, ст.-слав. жегѫ, поэтому слав. *degъtь считают заимств. из лит. degùtas. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

дьогтяр

Ближайшее родство

существительные

дьогтьовий

Ближайшее родство

прилагательные

Задній офіцер задумав стругнути ще кращу штуку й повернув коня на шаплики з дьогтем та на бублики: шаплики поперекидались; чорні бризки полетіли на жидів, на бублейниць та перепічайок; дьоготь полився по білому снігу й потік потьоками.

А офицер, скакавший позади всех, надумал выкинуть шутку ещё похлёстче. Он направил коня на бочки с дёгтем и на бублики: бочки перевернулись, а чёрные брызги полетели на жидов, на торговок бубликами и лепёшками; дёготь разлился по белому снегу и побежал ручейками.

Иван Нечуй-Левицкий, «Старосветские батюшки и матушки», (1881) / перевод К. Трофимова [НКРЯ]

Иван Нечуй-Левицкий

Старосветские батюшки и матушки

К. Трофимова

Як матір чорної Ївги, коли дізналися, що вона непутня виходила заміж, — сам пан і дізнавався, — присудили обстригти, обмазати дьогтем і обтикати пір’ям і так водити голу по селу.

Как мать черномазой Ивги, когда дознались, что она шла под венец не девкой… сам пан про то и дознался, присудили остричь, обмазать дёгтем, вывалять в перьях и водить так голую по селу.

Панас Мирный, «Гулящая», Часть 4, (1882) / перевод В. Тарсис, Е. Егоровой, 1951 г. [НКРЯ]

Панас Мирный

Гулящая

В. Тарсис, Е. Егоровой

З тими чобітьми він сідав на приспу і витирав їх шматиною від пороху і смарував дьогтем.

Он садился с сапогами на завалинку, вытирал их тряпкой и смазывал дёгтем.

Василий Стефаник, «Давнее», (1901) / перевод Н. Ляшко, 1950–1983 гг. [НКРЯ]

Василий Стефаник

Давнее

Целый день казаки мазали дёгтем свои телеги, чтобы не скрипели; бо́льшую половину пушек закопали в землю, чтобы они не могли достаться неприятелю, и продолжали беспрестанную перестрелку.

Цілий день запорожці змащували дьогтем свої вози, щоб не скрипіли; більшу половину гармат закопали в землю, аби не дісталися ворогові, і далі вели безперервну перестрілку.

Н. В. Гоголь, «Тарас Бульба», (1835) / перевод В. Шкляр, 2008 г. [НКРЯ]

Н. В. Гоголь

Тарас Бульба


дьогтебетон

Происходит от ??


дьогтяр

Происходит от ??


дьогтярня

Происходит от ??


евапоратор

Происходит от ??


евапорація

Происходит от ??


евдіаліт

евдіалі́т (nominative singular)
евдіалі́ти (nominative plural)
евдіалі́ту (genitive singular)
евдіалі́тів (genitive plural)
евдіалі́тові (dative singular)
евдіалі́ту (dative singular)
евдіалі́там (dative plural)
евдіалі́т (accusative singular)
евдіалі́ти (accusative plural)
евдіалі́том (instrumental singular)
евдіалі́тами (instrumental plural)
евдіалі́ті (locative singular)
евдіалі́тах (locative plural)
евдіалі́те* (vocative singular)
евдіалі́ти* (vocative plural)

Из нем. Eudialyt «эвдиалит», далее из Eu- + -dialyt;
* первая часть — из др.-греч. εὖ «хорошо; добро, благо»;
* вторая часть — из др.-греч. διάλυτος «расслабленный, разболтавшийся», далее из διαλύω «развязывать, расслаблять», далее из διά «через; раздельно» + λύω «растворять», далее из праиндоевр. *lewh- «освобождать, отделять».

евдіалітовий

Ближайшее родство

прилагательные

ев ді а лі́т


евен

Происходит от ??


евенк

Происходит от ??

евенкійка

Ближайшее родство

существительные

евенкійський

Ближайшее родство

прилагательные


евікція

Происходит от ??


евкаліпт

Происходит от ??


еволюта

Происходит от ??

еволютний

Ближайшее родство

прилагательные


еволюціонування

Происходит от ??

еволюціонування


евольвента

евольве́нта (nominative singular)
евольве́нти (nominative plural)
евольве́нти (genitive singular)
евольве́нт (genitive plural)
евольве́нті (dative singular)
евольве́нтам (dative plural)
евольве́нту (accusative singular)
евольве́нти (accusative plural)
евольве́нтою (instrumental singular)
евольве́нтами (instrumental plural)
евольве́нті (locative singular)
евольве́нтах (locative plural)
евольве́нто* (vocative singular)
евольве́нти* (vocative plural)

Происходит от ??

евольвентний

Ближайшее родство

прилагательные


евристика

От лат. heuristica из др.-греч. εὑρετικός «находчивый», далее из εὑρίσκω «находить, обнаруживать», далее из праиндоевр. *were- «найти».

евристичний

Ближайшее родство

прилагательные


евристичність

евристи́чність (nominative singular)
евристи́чності (nominative plural)
евристи́чності (genitive singular)
евристи́чностей (genitive plural)
евристи́чності (dative singular)
евристи́чностям (dative plural)
евристи́чність (accusative singular)
евристи́чності (accusative plural)
евристи́чністю (instrumental singular)
евристи́чностями (instrumental plural)
евристи́чності (locative singular)
евристи́чностях (locative plural)
евристи́чносте* (vocative singular)
евристи́чності* (vocative plural)

Происходит от прил. евристичний и сущ. евристика, далее из лат. heuristica из др.-греч. εὑρετικός «находчивый», далее из εὑρίσκω «находить, обнаруживать», далее из праиндоевр. *were- «найти».

евристика

Ближайшее родство

существительные

евристичний

Ближайшее родство

прилагательные

евристи́чність

эвристичность


евфонічність

Происходит от ??

евфонічність


егалітарність

Происходит от ??

егалітарність


егірин

Происходит от ??


егоїстичність

Происходит от ??

егоїстичність


егрет

Происходит от ??


егретка

Происходит от ??


егутер

Происходит от ??


едафон

Происходит от ??


едем

Происходит от ??


едикт

Происходит от ??


едикула

Происходит от ??


единбуржець

Происходит от ??


едифікатор

Происходит от ??


едиція

Происходит от ??


едометр

Происходит от ??


ежектор

Происходит от ??


ежекція

Происходит от ??


езерин

Происходит от ??


езофагоскоп

Происходит от ??


езофагоскопія

Происходит от ??

езофагоскопія


езофаготомія

Происходит от ??

езофаготомія


ейнштейній

ейнште́йній (nominative singular)
ейнште́йнії (nominative plural)
ейнште́йнія (genitive singular)
ейнште́йніїв (genitive plural)
ейнште́йнієві, ейнште́йнію (dative singular)
ейнште́йніям (dative plural)
ейнште́йній (accusative singular)
ейнште́йнії (accusative plural)
ейнште́йнієм (instrumental singular)
ейнште́йніями (instrumental plural)
ейнште́йнії (locative singular)
ейнште́йнію (locative singular)
ейнште́йніях (locative plural)
ейнште́йнію* (vocative singular)
ейнште́йнії* (vocative plural)

Названо в честь физика Альберта Эйнштейна.

ейн ште́й ній


екання

Происходит от ??


еквадорець

еквадо́рець (nominative singular)
еквадо́рці (nominative plural)
еквадо́рця (genitive singular)
еквадо́рців (genitive plural)
еквадо́рцеві (dative singular)
еквадо́рцю (dative singular)
еквадо́рцям (dative plural)
еквадо́рця (accusative singular)
еквадо́рців (accusative plural)
еквадо́рцем (instrumental singular)
еквадо́рцями (instrumental plural)
еквадо́рцеві (locative singular)
еквадо́рцю (locative singular)
еквадо́рці (locative singular)
еквадо́рцях (locative plural)
еквадо́рцю (vocative singular)
еквадо́рці (vocative plural)

Происходит от ??

Еквадор

Ближайшее родство

еквадорка

Ближайшее родство

существительные

е·ква до́ рець


еквадорка

еквадо́рка (nominative singular)
еквадо́рки (nominative plural)
еквадо́рки (genitive singular)
еквадо́рок (genitive plural)
еквадо́рці (dative singular)
еквадо́ркам (dative plural)
еквадо́рку (accusative singular)
еквадо́рок (accusative plural)
еквадо́ркою (instrumental singular)
еквадо́рками (instrumental plural)
еквадо́рці (locative singular)
еквадо́рках (locative plural)
еквадо́рко (vocative singular)
еквадо́рки (vocative plural)

Происходит от ??

е·ква до́р ка

женск. к еквадорець; эквадорка


еквалайзер

Происходит от ??


екватор

Происходит от лат. aequator (diei et noctis) «уравнитель (дня и ночи)», от aequāre «делать ровным (равным)», от aequus «ровный, плоский», далее от праиндоевр. *aikʷ- «ровный» (ср.: лит. aikšte «площадь», лат. aequus «равный») .


екваторіал

Происходит от ??


еквівалент

От лат. aequivalens (æquivalens) «равнозначный, равноценный», от гл. aequivalere «иметь равную ценность», далее из aequus «ровный, плоский», далее от праиндоевр. *aikʷ- «ровный» (ср.: лит. aikšte «площадь», лат. aequus «равный») + valere «быть сильным, иметь возможность, стоить» (восходит к праиндоевр. *wal- «быть сильным»).

еквівалентний

Ближайшее родство

прилагательные


еквівалентність

еквівалентність

эквивалентность, равноценность


еквілібрист

Происходит от ??

еквілібристика

Ближайшее родство

существительные

еквілібристка

Ближайшее родство

существительные

еквілібри́ст


еквілібристика

Происходит от ??

еквілібрист

Ближайшее родство

существительные

еквілібристка

Ближайшее родство

существительные

еквілібрування

Ближайшее родство

существительные

еквілібристичний

Ближайшее родство

прилагательные

еквілібрувати

Ближайшее родство

еквілібри́стика

эквилибристика


еквілібристка

еквілібри́стка (nominative singular)
еквілібри́стки (nominative plural)
еквілібри́стки (genitive singular)
еквілібри́сток (genitive plural)
еквілібри́стці (dative singular)
еквілібри́сткам (dative plural)
еквілібри́стку (accusative singular)
еквілібри́сток (accusative plural)
еквілібри́сткою (instrumental singular)
еквілібри́стками (instrumental plural)
еквілібри́стці (locative singular)
еквілібри́стках (locative plural)
еквілібри́стко (vocative singular)
еквілібри́стки (vocative plural)

От сущ. еквілібрист, далее из ??

еквілібрист

Ближайшее родство

существительные

ек ві ліб ри́ст ка

эквилибристка


еквілібрування

Происходит от ??

еквілібрування


еквілінеарність

еквілінеа́рність (nominative singular)
еквілінеа́рності (nominative plural)
еквілінеа́рності (genitive singular)
еквілінеа́рностей (genitive plural)
еквілінеа́рності (dative singular)
еквілінеа́рностям (dative plural)
еквілінеа́рність (accusative singular)
еквілінеа́рності (accusative plural)
еквілінеа́рністю (instrumental singular)
еквілінеа́рностями (instrumental plural)
еквілінеа́рності (locative singular)
еквілінеа́рностях (locative plural)
еквілінеа́рносте* (vocative singular)
еквілінеа́рності* (vocative plural)

От прил. еквілінеарний, далее из ??

еквілінеарний

Ближайшее родство

прилагательные

ек ві лі не а́р ність

эквилинеарность


еквіполентність

Происходит от ??

еквіполентність


еквіритмія

еквіритмі́я (nominative singular)
еквіритмі́ї (nominative plural)
еквіритмі́ї (genitive singular)
еквіритмі́й (genitive plural)
еквіритмі́ї (dative singular)
еквіритмі́ям (dative plural)
еквіритмі́ю (accusative singular)
еквіритмі́ї (accusative plural)
еквіритмі́єю (instrumental singular)
еквіритмі́ями (instrumental plural)
еквіритмі́ї (locative singular)
еквіритмі́ях (locative plural)
еквіритмі́є* (vocative singular)
еквіритмі́ї* (vocative plural)

еквіритмічний

Ближайшее родство

прилагательные

ек ві рит мі́·я


екзальтація

Происходит от ??


екзальтованість

екзальто́ваність (nominative singular)
екзальто́ваності (nominative plural)
екзальто́ваності (genitive singular)
екзальто́ваностей (genitive plural)
екзальто́ваності (dative singular)
екзальто́ваностям (dative plural)
екзальто́ваність (accusative singular)
екзальто́ваності (accusative plural)
екзальто́ваністю (instrumental singular)
екзальто́ваностями (instrumental plural)
екзальто́ваності (locative singular)
екзальто́ваностях (locative plural)
екзальто́ваносте* (vocative singular)
екзальто́ваності* (vocative plural)

Происходит от ??

екзальтований

Ближайшее родство

прилагательные

екзальтовано

Ближайшее родство

екзальто́ваність

экзальтированность, восторженность


екзамен

Происходит от ??

екзаменатор

Ближайшее родство

существительные

екзаменаторський

Ближайшее родство

прилагательные

екзаменаційний

Ближайшее родство

прилагательные

екзаменувати

Ближайшее родство

екзаменуватися

Ближайшее родство


екзаменатор

Происходит от ??


екзантема

Происходит от ??


екзарація

Происходит от ??


екзархат

Происходит от ??


екзегеза

Происходит от ??


екзекватура

Из лат. exequatur «пусть исполняет», форма сослагательного наклонения от exequi (exsequi) «следовать; осуществлять», далее из ex- + -sequī;
* первая часть — из ex «из, вне», из праиндоевр. *eghs «вне»;
* вторая часть — из sequi «следовать; провожать» (восходит к праиндоевр. *sekw- «сопровождать»).


екзекутор

Происходит от ??


екзекуція

екзеку́ція (nominative singular)
екзеку́ції (nominative plural)
екзеку́ції (genitive singular)
екзеку́цій (genitive plural)
екзеку́ції (dative singular)
екзеку́ціям (dative plural)
екзеку́цію (accusative singular)
екзеку́ції (accusative plural)
екзеку́цією (instrumental singular)
екзеку́ціями (instrumental plural)
екзеку́ції (locative singular)
екзеку́ціях (locative plural)
екзеку́ціє* (vocative singular)
екзеку́ції* (vocative plural)

От лат. exsecutio (executio) «выполнение, осуществление», от гл. exsequi «идти за гробом; осуществлять», далее из ex «из, вне», из праиндоевр. *eghs «вне» + sequi «следовать; провожать» (восходит к праиндоевр. *sekw- «сопровождать»).


екзема

екзе́ма (nominative singular)
екзе́ми (nominative plural)
екзе́ми (genitive singular)
екзе́м (genitive plural)
екзе́мі (dative singular)
екзе́мам (dative plural)
екзе́му (accusative singular)
екзе́ми (accusative plural)
екзе́мою (instrumental singular)
екзе́мами (instrumental plural)
екзе́мі (locative singular)
екзе́мах (locative plural)
екзе́мо* (vocative singular)
екзе́ми* (vocative plural)

Происходит от др.-греч. ἔκζεμα «вскипание, высыпание, сыпь», далее из ἐκζέω «вскипать, вспыхивать, кишеть», далее из ἐκ (перед гласными ἐξ) «из, от» + ζέω «кипеть», далее из праиндоевр. *yes- «кипеть, кипятить».

екзематичний

Ближайшее родство

прилагательные

екзематозний

Ближайшее родство

прилагательные

Лікування залежить від причини та форми екземи.

Лечение зависит от причин и формы экземы.


екземпліфікація

Происходит от ??

екземпліфікація


екземпляр

От лат. exemplar «образец, пример», далее из exemplum «образец», далее от гл. eximere «вынимать, удалять», далее из ex- «из-, от-» + emere «покупать, приобретать» (восходит к праиндоевр. *em- «брать»).


екземплярчик

Происходит от ??

екземплярчик


екзерсис

Происходит от ??


екзина

Происходит от ??


екзистенціалізм

Происходит от лат. existentialis «относящийся к существованию», от exsistentia «существование», далее от exsistere «выступать; показываться, становиться, существовать», далее из ex- «из-, от-» + sistere «ставить, помещать; возводить», далее из stāre «стоять», далее из праиндоевр. *sta- «стоять».

екзистенціаліст

Ближайшее родство

существительные

екзистенціалістка

Ближайшее родство

существительные

екзистенціальний

Ближайшее родство

прилагательные

ек зис тен ці а лі́зм

экзистенциализм


екзистенціаліст

Происходит от ??

екзистенціаліст


екзистенція

Происходит от ??


екзобіологія

Происходит от ??

екзобіологія


екзодерма

Происходит от ??


екзосфера

Происходит от ??


екзот

Происходит от ??


екзотизм

Происходит от ??


екзотика

екзо́тика (nominative singular)
екзо́тики (nominative plural)
екзо́тики (genitive singular)
екзо́тик (genitive plural)
екзо́тиці (dative singular)
екзо́тикам (dative plural)
екзо́тику (accusative singular)
екзо́тики (accusative plural)
екзо́тикою (instrumental singular)
екзо́тиками (instrumental plural)
екзо́тиці (locative singular)
екзо́тиках (locative plural)
екзо́тико* (vocative singular)
екзо́тики* (vocative plural)

Происходит от др.-греч. ἐξωτικός «внешний, наружный», далее из ἔξω (варианты ἐξ, ἐκ) «вне, снаружи». В ряде европейских языков слово заимств. через лат. exoticus.

екзотичність

Ближайшее родство

существительные

екзотичний

Ближайшее родство

прилагательные

ек зо́ ти ка


екзотичність

екзоти́чність (nominative singular)
екзоти́чності (nominative plural)
екзоти́чності (genitive singular)
екзоти́чностей (genitive plural)
екзоти́чності (dative singular)
екзоти́чностям (dative plural)
екзоти́чність (accusative singular)
екзоти́чності (accusative plural)
екзоти́чністю (instrumental singular)
екзоти́чностями (instrumental plural)
екзоти́чності (locative singular)
екзоти́чностях (locative plural)
екзоти́чносте* (vocative singular)
екзоти́чності* (vocative plural)

Происходит от прил. екзотичний и сущ. екзотика, из ??

екзотика

Ближайшее родство

существительные

екзотичний

Ближайшее родство

прилагательные

екзоти́чність

экзотичность


екзофтальм

Происходит от ??


екіпаж

Происходит от франц. équipage «выезд; снаряжение; экипаж» (c середины XVI века, в форме ecupage — c середины XV века); из équiper, далее из ст.-франц. eschiper, далее из др.-сканд. skipa «снаряжать корабль и набирать команду» от skiр «корабль», из прагерм. *skipam, от которой в числе прочего произошли: др.-англ. scip и англ. ship, др.-сканд. skip, датск. skib, шв. skepp, ср.-нидерл. scip, др.-в.-нем. skif и нем. Schiff

екіпажний

Ближайшее родство

прилагательные


екіпіровка

Происходит от ??


екіпірування

Происходит от ??

екіпірування


еклампсія

Происходит от ??


еклектизм

Происходит от др.-греч. ἐκλεκτικός «эклектик», из ἐκλεκτός «выбранный, избранный», от гл. ἐκλέγω «выбираю», далее из ἐκ (перед гласными ἐξ) «из, от» + λέγω «собирать; выбирать, набирать», далее из праиндоевр. *leg- «собирать».

еклектик

Ближайшее родство

существительные

еклектика

Ближайшее родство

существительные

еклектицизм

Ближайшее родство

существительные

еклектичність

Ближайшее родство

существительные

еклектичний

Ближайшее родство

прилагательные

еклектично

Ближайшее родство

ек лек ти́зм


еклектика

екле́ктика (nominative singular)
екле́ктики (nominative plural)
екле́ктики (genitive singular)
екле́ктик (genitive plural)
екле́ктиці (dative singular)
екле́ктикам (dative plural)
екле́ктику (accusative singular)
екле́ктики (accusative plural)
екле́ктикою (instrumental singular)
екле́ктиками (instrumental plural)
екле́ктиці (locative singular)
екле́ктиках (locative plural)
екле́ктико* (vocative singular)
екле́ктики* (vocative plural)

ек ле́к ти ка


еклектицизм

Происходит от ??


еклектичність

еклектичність

эклектичность; эклектизм


еклер

Происходит от ??


екліметр

Происходит от ??


екліптика

Происходит от лат. ecliptica «подверженная затмениям», форма ж. рода прил. eclipticus «подверженный затмениям», далее из eclipsis «исчезновение, затмение», далее из др.-греч. ἔκλειψις «уход, исчезновение; затмение», далее из ἐκλείπω «оставлять, уходить, кончаться», далее из ἐκ (перед гласными ἐξ) «из, от» + λείπω «оставлять, исчезать», далее из праиндоевр. *leikw- «оставлять».

екліптикальний

Ближайшее родство

прилагательные

екліптичний

Ближайшее родство

прилагательные


еклогіт

Происходит от ??


екогенез

Происходит от ??

екогенетичний

Ближайшее родство

прилагательные


еколог

Происходит от существительного екологія, далее от нем. Ökologie, далее из Öko- + -logie;
* первая часть — из др.-греч. οἶκος «дом», далее из праиндоевр. *weik'-;
* вторая часть — из др.-греч. λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова».

екологія

Ближайшее родство

существительные

екологічний

Ближайшее родство

прилагательные


екологія

еколо́гія (nominative singular)
еколо́гії (nominative plural)
еколо́гії (genitive singular)
еколо́гій (genitive plural)
еколо́гії (dative singular)
еколо́гіям (dative plural)
еколо́гію (accusative singular)
еколо́гії (accusative plural)
еколо́гією (instrumental singular)
еколо́гіями (instrumental plural)
еколо́гії (locative singular)
еколо́гіях (locative plural)
еколо́гіє* (vocative singular)
еколо́гії* (vocative plural)

От нем. Ökologie, далее из Öko- + -logie;
* первая часть — из др.-греч. οἶκος «дом», далее из праиндоевр. *weik'-;
* вторая часть — из др.-греч. λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова».

еколог

Ближайшее родство

существительные

екологічний

Ближайшее родство

прилагательные

е·ко ло́ гі·я


економ

Происходит от ??


економайзер

Происходит от ??


економгеографія

Происходит от ??

економгеографія


економетрика

Происходит от ??

економетрика


економетрія

економе́трія (nominative singular)
економе́трії (nominative plural)
економе́трії (genitive singular)
економе́трій (genitive plural)
економе́трії (dative singular)
економе́тріям (dative plural)
економе́трію (accusative singular)
економе́трії (accusative plural)
економе́трією (instrumental singular)
економе́тріями (instrumental plural)
економе́трії (locative singular)
економе́тріях (locative plural)
економе́тріє* (vocative singular)
економе́трії* (vocative plural)

Происходит от ??

економетр

Ближайшее родство

существительные

економетрика

Ближайшее родство

существительные

економетричний

Ближайшее родство

прилагательные

економе́трія

эконометрия, эконометрика


економізація

Происходит от ??

економізація


економізм

Происходит от ??


економіка

Происходит от ??

економічність

Ближайшее родство

существительные

економічний

Ближайшее родство

прилагательные

економити

Ближайшее родство

економічно

Ближайшее родство


економіст

Происходит от франц. économiste «экономист», от économie, далее из др.-греч. οἰκονόμος «управляющий домом; правитель, распорядитель», далее из οἶκος «дом», далее из праиндоевр. *weik'- + νόμος «обычай, закон», далее из νέμω «распределять, раздавать, разделять; выбирать; пасти», далее из праиндоевр. *nem-, *neme- «делить, выделять».


економістка

Происходит от ??

женск. к економі́ст; экономистка


економічність

Происходит от ??

економічність


економія

Происходит от ??


економка

Происходит от ??


економність

Происходит от ??


економша

Происходит от ??


екосез

Происходит от ??


екосистема

Происходит от ??


екосфера

Происходит от ??


екотип

Происходит от ??


екран

екра́н (nominative singular)
екра́ни (nominative plural)
екра́на (genitive singular)
екра́нів (genitive plural)
екра́нові (dative singular)
екра́ну (dative singular)
екра́нам (dative plural)
екра́н (accusative singular)
екра́ни (accusative plural)
екра́ном (instrumental singular)
екра́нами (instrumental plural)
екра́ні (locative singular)
екра́ну (locative singular)
екра́нах (locative plural)
екра́ну* (vocative singular)
екра́ни* (vocative plural)

От франц. écran «ширма, заслон (с XIV в.), кинематограф. экран (1900-е гг.)», восходящего при посредстве ст.-франц. escranc к ср.-в.-нем. schranc «решетка, загородка», ср. англ. screen и нем. Schranke «барьер, преграда». Использованы данные этимологического словаря А. К. Шапошникова; см. Список литературы.


екранізація

екраніза́ція (nominative singular)
екраніза́ції (nominative plural)
екраніза́ції (genitive singular)
екраніза́цій (genitive plural)
екраніза́ції (dative singular)
екраніза́ціям (dative plural)
екраніза́цію (accusative singular)
екраніза́ції (accusative plural)
екраніза́цією (instrumental singular)
екраніза́ціями (instrumental plural)
екраніза́ції (locative singular)
екраніза́ціях (locative plural)
екраніза́ціє* (vocative singular)
екраніза́ції* (vocative plural)

Происходит от ??

екра́н

Ближайшее родство

существительные

екраніза́тор

Ближайшее родство

существительные

екранізува́ння

Ближайшее родство

существительные

екранізо́ваний

Ближайшее родство

прилагательные

екра́нний

Ближайшее родство

прилагательные

екранізува́ти

Ближайшее родство

екранізува́тися

Ближайшее родство

ек ра ні за́ ці·я


екранізування

екранізува́ння (nominative singular)
екранізува́ння (nominative plural)
екранізува́ння (genitive singular)
екранізува́нь (genitive plural)
екранізува́нню (dative singular)
екранізува́нням (dative plural)
екранізува́ння (accusative singular)
екранізува́ння (accusative plural)
екранізува́нням (instrumental singular)
екранізува́ннями (instrumental plural)
екранізува́нні, екранізува́нню (locative singular)
екранізува́ннях (locative plural)
екранізува́ння* (vocative singular)
екранізува́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

екранува́ння

Ближайшее родство

существительные

ек ра ні зу ва́н ня

действие по значению гл. екранізувати


екраноплан

Происходит от ??


екранування

Происходит от ??


екс-голова

Происходит от ??


екс-директор

Происходит от ??

екс директор


екс-імператор

Происходит от ??

екс імператор


екс-король

Происходит от ??


екс-міністр

Происходит от ??


екс-президент

Происходит от ??

екс президент


екс-прем'єр-міністр

Происходит от ??

екс прем'єр міністр


екс-чемпіон

Происходит от ??


екс-чемпіонка

Происходит от ??

екс чемпіонка


ексгаустер

Происходит от ??


ексгібіціонізм

ексгібіціоні́зм (nominative singular)
ексгібіціоні́зми (nominative plural)
ексгібіціоні́зму (genitive singular)
ексгібіціоні́змів (genitive plural)
ексгібіціоні́змові (dative singular)
ексгібіціоні́зму (dative singular)
ексгібіціоні́змам (dative plural)
ексгібіціоні́зм (accusative singular)
ексгібіціоні́зми (accusative plural)
ексгібіціоні́змом (instrumental singular)
ексгібіціоні́змами (instrumental plural)
ексгібіціоні́зму (locative singular)
ексгібіціоні́змах (locative plural)
ексгібіціоні́зму* (vocative singular)
ексгібіціоні́зми* (vocative plural)

Происходит от лат. exhibeo (exhibēre) «выставлять, показывать», далее из лат. ex- «из, с, от», восходит к праиндоевр. *eghs + лат. habeo (habēre) «держать», восходит к праиндоевр. *ghabh-.

ексгібіціоніст

Ближайшее родство

существительные

ексгібіціоністка

Ближайшее родство

существительные

екс гі бі ці о ні́зм

эксгибиционизм


ексгібіціоніст

Происходит от ??

ексгібіціонізм

Ближайшее родство

существительные

ексгібіціоні́ст

эксгибиционист


ексгумація

ексгума́ція (nominative singular)
ексгума́ції (nominative plural)
ексгума́ції (genitive singular)
ексгума́цій (genitive plural)
ексгума́ції (dative singular)
ексгума́ціям (dative plural)
ексгума́цію (accusative singular)
ексгума́ції (accusative plural)
ексгума́цією (instrumental singular)
ексгума́ціями (instrumental plural)
ексгума́ції (locative singular)
ексгума́ціях (locative plural)
ексгума́ціє* (vocative singular)
ексгума́ції* (vocative plural)

Происходит от ??

ексгумувати

Ближайшее родство


екседра

Происходит от ??


ексергія

Происходит от ??


ексикація

Происходит от лат. exsiccatio??

эксикация (высушивание)


екситон

Происходит от ??


екскаватор

Происходит от ??


екскаваторник

Происходит от ??

екскаваторник


екскаваторниця

Происходит от ??

екскаваторниця


екскаваторобудування

Происходит от ??

екскаваторобудування

ru-екскаваторобудування-uk-noun-47DEQpj8


екскавація

Происходит от ??


екскоріація

Происходит от ??


екскременти

Происходит от лат. excrementum «выделение; кал», из excernere «выделять; выводить наружу», далее из ex- «из-, от-» + cernere «различать, разбирать» (восходит к праиндоевр. *krei- «просеивать, различать»).

екскреме́нти


екскрети

Происходит от ??


екскреція

Происходит от ??


екскурс

Происходит от лат. excursus «вылет, полёт; отступление, экскурс», от гл. excurrere «выбегать, выезжать», далее из ex- «из-, от-» + currere «бегать, бежать», из праиндоевр. *kers- «бежать».


екскурсант

екскурса́нт (nominative singular)
екскурса́нти (nominative plural)
екскурса́нта (genitive singular)
екскурса́нтів (genitive plural)
екскурса́нтові (dative singular)
екскурса́нту (dative singular)
екскурса́нтам (dative plural)
екскурса́нта (accusative singular)
екскурса́нтів (accusative plural)
екскурса́нтом (instrumental singular)
екскурса́нтами (instrumental plural)
екскурса́нтові (locative singular)
екскурса́нті (locative singular)
екскурса́нтах (locative plural)
екскурса́нте (vocative singular)
екскурса́нти (vocative plural)

Происходит от ??

Потім ішов прогулятися, по Володимирській доходив до Софії, змішувався з натовпами екскурсантів, ховаючись за спинами, слухав звичні голоси екскурсоводів…

Павло Загребельний, «Диво», 1966 г. [КТУЯ]

Павло Загребельний

Диво


екскурсантка

Происходит от ??

екскурсантка


екскурсія

екску́рсія (nominative singular)
екску́рсії (nominative plural)
екску́рсії (genitive singular)
екску́рсій (genitive plural)
екску́рсії (dative singular)
екску́рсіям (dative plural)
екску́рсію (accusative singular)
екску́рсії (accusative plural)
екску́рсією (instrumental singular)
екску́рсіями (instrumental plural)
екску́рсії (locative singular)
екску́рсіях (locative plural)
екску́рсіє* (vocative singular)
екску́рсії* (vocative plural)

Происходит от лат. excursiō «вылазка, нападение, набег», от гл. excurrere «выбегать, выезжать», далее из ex- «из-, от-» + currere «бегать, бежать», из праиндоевр. *kers- «бежать».

екскурсант

Ближайшее родство

существительные

екскурсантка

Ближайшее родство

существительные

екскурсійний

Ближайшее родство

прилагательные

екскурсантський

Ближайшее родство

прилагательные

екс ку́р сі·я


екскурсовод

экскурсовод, гид


екслібрис

Происходит от ??


екслібрисист

Происходит от ??

екслібрисист


експандер

Происходит от ??


експансивність

експанси́вність (nominative singular)
експанси́вності (nominative plural)
експанси́вності (genitive singular)
експанси́вностей (genitive plural)
експанси́вності (dative singular)
експанси́вностям (dative plural)
експанси́вність (accusative singular)
експанси́вності (accusative plural)
експанси́вністю (instrumental singular)
експанси́вностями (instrumental plural)
експанси́вності (locative singular)
експанси́вностях (locative plural)
експанси́вносте* (vocative singular)
експанси́вності* (vocative plural)

Происходит от ??

експансіонізм

Ближайшее родство

существительные

експансіоніст

Ближайшее родство

существительные

експансія

Ближайшее родство

существительные

експансивний

Ближайшее родство

прилагательные

експансіоністський

Ближайшее родство

прилагательные

експансивно

Ближайшее родство

екс пан си́в ність

свойство по значению прилагательного експансивний; экспансивность

Ця експансивність життя і складає сутність того, що Гюйо дотепно і влучно називає етичною родючістю.

Эта экспансивность жизни и составляет сущность того, что Гюйо остроумно и метко называет нравственным плодородием.


експансіонізм

Происходит от ??

експансіонізм

экспансионизм


експансіоніст

експансіоніст

экспансионист


експансія

експа́нсія (nominative singular)
експа́нсії (nominative plural)
експа́нсії (genitive singular)
експа́нсій (genitive plural)
експа́нсії (dative singular)
експа́нсіям (dative plural)
експа́нсію (accusative singular)
експа́нсії (accusative plural)
експа́нсією (instrumental singular)
експа́нсіями (instrumental plural)
експа́нсії (locative singular)
експа́нсіях (locative plural)
експа́нсіє* (vocative singular)
експа́нсії* (vocative plural)

Происходит от лат. expansio «распростирание, растягивание», далее от expandere «распростирать», далее из ex- «из-, от-» + pandere «расправлять, распространять», из праиндоевр. *pat-no- «распространять»


експатріант

Происходит от ??

експатріа́нт


експатріантка

Происходит от ??

експатріантка


експатріація

Происходит от ??

експатріація


експедирування

експеди́рування (nominative singular)
експеди́рування (nominative plural)
експеди́рування (genitive singular)
експеди́рувань (genitive plural)
експеди́руванню (dative singular)
експеди́руванням (dative plural)
експеди́рування (accusative singular)
експеди́рування (accusative plural)
експеди́руванням (instrumental singular)
експеди́руваннями (instrumental plural)
експеди́руванні, експеди́руванню (locative singular)
експеди́руваннях (locative plural)
експеди́рування* (vocative singular)
експеди́рування* (vocative plural)

От гл. експедирувати, далее из ??

експедирувати

Ближайшее родство

екс пе ди́ ру ван ня

экспедирование

Експедитор (транспортний експедитор) — суб'єкт господарювання , який організовує перевезення для фізичних або юридичних осіб за договором транспортного експедирування.

(цитата из Википедии, см. Список литературы)


експедитор

Происходит от ??


експедиторка

Происходит от ??

експедиторка


експедиція

Происходит от лат. expeditio «набег, экспедиция», далее из expedire «распутывать; налаживать, снаряжать, оснащать», далее из ex- «из-, от-» + pes (род. п. pedis) «нога», далее из праиндоевр. *pod-/*ped-. .


експеримент

От лат. experīmentum «проба, опыт, практика», из experiri «пробовать, испытывать», далее из ex «из, вне», из праиндоевр. *eghs «вне», + periri (обычно в перф. — peritus) «изведать, испытать», далее из праиндоевр. *per- «вести, проводить».

експериме́нт


експериментатор

Происходит от ??

експеримента́тор

экспериментатор


експериментаторство

експеримента́торство (nominative singular)
експеримента́торства (nominative plural)
експеримента́торства (genitive singular)
експеримента́торств (genitive plural)
експеримента́торству (dative singular)
експеримента́торствам (dative plural)
експеримента́торство (accusative singular)
експеримента́торства (accusative plural)
експеримента́торством (instrumental singular)
експеримента́торствами (instrumental plural)
експеримента́торстві (locative singular)
експеримента́торствах (locative plural)
експеримента́торство* (vocative singular)
експеримента́торства* (vocative plural)

Происходит от ??

експеримент

Ближайшее родство

существительные

експериментатор

Ближайшее родство

существительные

експериментаторський

Ближайшее родство

прилагательные

експеримента́торство

экспериментаторство


експериментування

Происходит от ??

експериментування


експерт

От лат. expertus «знающий по опыту», из experiri «пробовать, испробовать, испытывать»; далее из ex- «из-, от-» + perior (встречается только в перф. форме) «испытать».


експертиза

Происходит от ??


експірація

Происходит от ??


експлантат

Происходит от ??


експлантація

Происходит от ??

експлантація


експлозив

Происходит от ??


експлозія

Происходит от ??


експлуататор

Происходит от ??

експлуататор


експлуататорка

Происходит от ??

експлуататорка


експлуатаційник

Происходит от ??

експлуатаційник


експлуатація

експлуата́ція (nominative singular)
експлуата́ції (nominative plural)
експлуата́ції (genitive singular)
експлуата́цій (genitive plural)
експлуата́ції (dative singular)
експлуата́ціям (dative plural)
експлуата́цію (accusative singular)
експлуата́ції (accusative plural)
експлуата́цією (instrumental singular)
експлуата́ціями (instrumental plural)
експлуата́ції (locative singular)
експлуата́ціях (locative plural)
експлуата́ціє* (vocative singular)
експлуата́ції* (vocative plural)

Происходит от франц. exploitation «использование, утилизация; эксплуатация», от гл. exploiter «использовать, эксплуатировать», далее из вульг. лат. explicitare, из explicare «развёртывать; раскрывать; объяснять, истолковывать», из ex- «из-, от-» + plicāre «складывать, свёртывать» (восходит к праиндоевр. *plek- «плести, скручивать»).

експлуататор

Ближайшее родство

существительные

експлуататорка

Ближайшее родство

существительные

експлуататорство

Ближайшее родство

существительные

експлуатаційник

Ближайшее родство

существительные

експлуататорський

Ближайшее родство

прилагательные

експлуатаційний

Ближайшее родство

прилагательные

експлуатувати

Ближайшее родство

експлуата́ція

эксплуатация


експлуатування

Происходит от ??

експлуатування


експозиметр

Происходит от ??


експозитура

Происходит от ??


експозиція

експози́ція (nominative singular)
експози́ції (nominative plural)
експози́ції (genitive singular)
експози́цій (genitive plural)
експози́ції (dative singular)
експози́ціям (dative plural)
експози́цію (accusative singular)
експози́ції (accusative plural)
експози́цією (instrumental singular)
експози́ціями (instrumental plural)
експози́ції (locative singular)
експози́ціях (locative plural)
експози́ціє* (vocative singular)
експози́ції* (vocative plural)

От лат. expositio «изложение, описание», от гл. expōnere «выставлять (напоказ); раскладывать», далее из ex- «из-, от-» + pōnere «класть, ставить», из праиндоевр. *po-s(i)nere.

експозиційність

Ближайшее родство

существительные

експонат

Ближайшее родство

существительные

експонент

Ближайшее родство

существительные

експонування

Ближайшее родство

существительные

експозиційний

Ближайшее родство

прилагательные

експонатний

Ближайшее родство

прилагательные

експонентний

Ближайшее родство

прилагательные

експонувати

Ближайшее родство

експонуватися

Ближайшее родство

ек спо зи́ ці·я


експонат

Происходит от ??


експонент

Происходит от ??

экспонент, показатель

участник выставки


експонента

экспонента, экспоненциальная функция, показательная функция


експонометр

експоно́метр (nominative singular)
експоно́метри (nominative plural)
експоно́метра (genitive singular)
експоно́метрів (genitive plural)
експоно́метрові (dative singular)
експоно́метру (dative singular)
експоно́метрам (dative plural)
експоно́метр (accusative singular)
експоно́метри (accusative plural)
експоно́метром (instrumental singular)
експоно́метрами (instrumental plural)
експоно́метрі (locative singular)
експоно́метру (locative singular)
експоно́метрах (locative plural)
експоно́метру* (vocative singular)
експоно́метри* (vocative plural)

Происходит от ??

екс по́ но метр

фотогр. экспонометр


експонування

Происходит от ??

експонувати

Ближайшее родство

експонува́ння

экспонирование


експортер

Происходит от ??


експортування

Происходит от ??

експортування


експрес

Происходит от ??


експрес-аналіз

Происходит от ??

експрес аналіз


експресивність

експресивність

экспрессивность


експресіонізм

експресіоні́зм (nominative singular)
експресіоні́зми (nominative plural)
експресіоні́зму (genitive singular)
експресіоні́змів (genitive plural)
експресіоні́змові (dative singular)
експресіоні́зму (dative singular)
експресіоні́змам (dative plural)
експресіоні́зм (accusative singular)
експресіоні́зми (accusative plural)
експресіоні́змом (instrumental singular)
експресіоні́змами (instrumental plural)
експресіоні́змі (locative singular)
експресіоні́зму (locative singular)
експресіоні́змах (locative plural)
експресіоні́зму* (vocative singular)
експресіоні́зми* (vocative plural)

Происходит от франц. expressionnisme, из лат. expressio «выдавливание, выжимание; выразительность», от гл. exprimere «выдавливать; выражать», далее из ex- «из-, от-» + premere «давить, придавливать», из праиндоевр. *prem-/*pres- «бить» Считается, что термин был впервые использован в 1910 году.

експресіоніст

Ближайшее родство

существительные

експресіоністка

Ближайшее родство

существительные

експресіоністичний

Ближайшее родство

прилагательные

експресіоністський

Ближайшее родство

прилагательные

екс пре сі о ні́зм

экспрессионизм


експресіоніст

експресіоні́ст (nominative singular)
експресіоні́сти (nominative plural)
експресіоні́ста (genitive singular)
експресіоні́стів (genitive plural)
експресіоні́стові (dative singular)
експресіоні́сту (dative singular)
експресіоні́стам (dative plural)
експресіоні́ста (accusative singular)
експресіоні́стів (accusative plural)
експресіоні́стом (instrumental singular)
експресіоні́стами (instrumental plural)
експресіоні́стові (locative singular)
експресіоні́сті (locative singular)
експресіоні́стах (locative plural)
експресіоні́сте (vocative singular)
експресіоні́сти (vocative plural)

експресіонізм

Ближайшее родство

существительные

експресіоністка

Ближайшее родство

существительные

експресіоністський

Ближайшее родство

прилагательные

екс пре сі о ні́ст

экспрессионист


експресіоністка

експресіоністка

экспрессионистка


експресія

експре́сія (nominative singular)
експре́сії (nominative plural)
експре́сії (genitive singular)
експре́сій (genitive plural)
експре́сії (dative singular)
експре́сіям (dative plural)
експре́сію (accusative singular)
експре́сії (accusative plural)
експре́сією (instrumental singular)
експре́сіями (instrumental plural)
експре́сії (locative singular)
експре́сіях (locative plural)
експре́сіє* (vocative singular)
експре́сії* (vocative plural)

Происходит от лат. expressio «выдавливание, выжимание; выразительность», от гл. exprimere «выдавливать; выражать», далее из ex- «из-, от-» + premere «давить, придавливать», из праиндоевр. *prem-/*pres- «бить»

експресивність

Ближайшее родство

существительные

експресіонізм

Ближайшее родство

существительные

експресіоніст

Ближайшее родство

существительные

експресивний

Ближайшее родство

прилагательные

екс пре́ сі·я

Талант, харизма, експресія, звук, акорд, ритм, слово, лірика, мелодика, світло, щирість, любов – його складові та наповнення.


експромт

Происходит от ??


експропріатор

Происходит от ??

експропріатор


експропріація

Происходит от ??

експропріація


екстатичність

Происходит от ??

екстатичність


екстензія

Происходит от ??


екстензор

Происходит от ??


екстенсивність

Происходит от ??

екстенсивність

экстенсивность


екстер'єр

Происходит от ??


екстериторіальність

Происходит от ??

екстериторіальність


екстеріоризація

Происходит от ??

екстеріоризація


екстерн

Происходит от ??


екстерорецепція

Происходит от ??

екстерорецепція


екстероцепція

Происходит от ??

екстероцепція


екстинкція

Происходит от ??


екстирпація

Происходит от ??


екстравагантність

екстравага́нтність (nominative singular)
екстравага́нтності (nominative plural)
екстравага́нтності (genitive singular)
екстравага́нтностей (genitive plural)
екстравага́нтності (dative singular)
екстравага́нтностям (dative plural)
екстравага́нтність (accusative singular)
екстравага́нтності (accusative plural)
екстравага́нтністю (instrumental singular)
екстравага́нтностями (instrumental plural)
екстравага́нтності (locative singular)
екстравага́нтностях (locative plural)
екстравага́нтносте* (vocative singular)
екстравага́нтності* (vocative plural)

От прил. екстравагантний, далее из ??

екстравагантний

Ближайшее родство

прилагательные

екстравага́нтність

экстравагантность


екстравазат

Происходит от ??


екстраверсія

Происходит от ??

екстраверсія


екстраверт

Происходит от ??


екстрагент

Происходит от ??


екстрагування

Происходит от ??

екстрагування


екстрадиція

Происходит от ??


екстрактивність

Происходит от ??

екстрактивність


екстрактор

Происходит от ??


екстракція

Происходит от ??


екстраординарність

Происходит от ??

екстраординарність

экстраординарность, нестандартность


екстраполювання

Происходит от ??

екстраполювання


екстраполяція

Происходит от ??

екстраполяція


екстрасенсорика

Происходит от ??

екстрасенсорика

экстрасенсорика


екстрасистолія

Происходит от ??

екстрасистолія


екстремальність

Происходит от ??

екстремальність


екстремізм

Происходит от франц. extremisme, от extrême «крайний», далее из лат. extremus «крайний; конечный», превосх. ст. от exter «наружный, внешний», сравн. ст. от ex «из, вне», из праиндоевр. *eghs «вне».

екстреміст

Ближайшее родство

существительные

екстремістка

Ближайшее родство

существительные

екстремістський

Ближайшее родство

прилагательные

екс тре мі́зм


екстреміст

Происходит от ??


екстремістка

Происходит от ??

екстремістка


екстремум

Происходит от ??


екстреність

Происходит от ??


екструдер

Происходит от ??


екструзія

Происходит от ??


ексудат

Происходит от ??


ексудація

Происходит от ??


ексфоліація

Происходит от ??


ексцентризм

Происходит от ??


ексцентрик

Происходит от ??


ексцентрика

Происходит от ??


ексцентриситет

Происходит от ??

ексцентриситет


ексцентричність

ексцентричність

эксцентричность


ексцес

ексце́с (nominative singular)
ексце́си (nominative plural)
ексце́су (genitive singular)
ексце́сів (genitive plural)
ексце́сові (dative singular)
ексце́су (dative singular)
ексце́сам (dative plural)
ексце́с (accusative singular)
ексце́си (accusative plural)
ексце́сом (instrumental singular)
ексце́сами (instrumental plural)
ексце́сі (locative singular)
ексце́су (locative singular)
ексце́сах (locative plural)
ексце́су* (vocative singular)
ексце́си* (vocative plural)

Происходит от лат. excessus «выход, уход; отступление», от excedere «уходить, уезжать», далее из ex- «из-, от-» + cedere «идти, ступать», восходит к праиндоевр. *ked- «идти, перемещаться»


ексцизія

Происходит от ??


ексцитація

Происходит от ??


ектазія

Происходит от ??


ектипографія

Происходит от ??

ектипографія


ектогенез

Происходит от ??


ектодерма

Происходит от ??


ектопія

Происходит от ??


ектоплазма

Происходит от ??


екуменізм

екуменізм (nominative singular)
екуменізми (nominative plural)
екуменізму (genitive singular)
екуменізмів (genitive plural)
екуменізмові (dative singular)
екуменізму (dative singular)
екуменізмам (dative plural)
екуменізм (accusative singular)
екуменізми (accusative plural)
екуменізмом (instrumental singular)
екуменізмами (instrumental plural)
екуменізмі (locative singular)
екуменізму (locative singular)
екуменізмах (locative plural)
екуменізму* (vocative singular)
екуменізми* (vocative plural)

Происходит от франц. œcuménisme (oecuménisme) «экуменизм», далее из oecuménique «экуменический», далее из др.-греч. οἰκουμένη «заселённая», форма ж. рода причастия οἰκούμενος, от гл. οἰκέω «населять, обитать, заселять», далее из οἶκος «дом», далее из праиндоевр. *weik'-.

екумена

Ближайшее родство

существительные

екуменістичний

Ближайшее родство

прилагательные

екуменічний

Ближайшее родство

прилагательные

е·ку ме нізм


еластографія

Происходит от ??

еластографія


еластометрія

Происходит от ??

еластометрія


елевон

Происходит от ??


елегіст

Происходит от ??

елегія

Ближайшее родство

существительные


електризування

Происходит от ??

електризувати

Ближайшее родство

електризування

электризация


електрика

Происходит от ??


електрифікування

Происходит от ??

електрифікування


електроавтоматика

Происходит от ??

електроавтоматика


електроагрегат

Происходит от ??

електроагрегат


електробезпека

Происходит от ??

електробезпека


електровироби

Происходит от ??

електровироби


електровідсмоктування

Происходит от ??

електровідсмоктування

ru-електровідсмоктування-uk-noun-47DEQpj8


електровозник

Происходит от ??

електровозник


електровозобудування

Происходит от ??

електровозобудування

ru-електровозобудування-uk-noun-47DEQpj8


електроенцефалограма

Происходит от ??

електроенцефалограма

ru-електроенцефалограма-uk-noun-47DEQpj8


електроживлення

Происходит от ??

електроживлення


електрозв'язок

Происходит от ??

електрозв'язок


електрозварення

Происходит от ??

електрозварення