бездоганність

Происходит от ??

бездоганність

безупречность


бездоглядність

бездо́глядність (nominative singular)
бездо́глядності (nominative plural)
бездо́глядності (genitive singular)
бездо́глядностей (genitive plural)
бездо́глядності (dative singular)
бездо́глядностям (dative plural)
бездо́глядність (accusative singular)
бездо́глядності (accusative plural)
бездо́глядністю (instrumental singular)
бездо́глядностями (instrumental plural)
бездо́глядності (locative singular)
бездо́глядностях (locative plural)
бездо́глядносте* (vocative singular)
бездо́глядності* (vocative plural)

Происходит от ??

догляд

Ближайшее родство

существительные

бездоглядний

Ближайшее родство

прилагательные

бездоглядно

Ближайшее родство

бездо́глядність

безнадзорность, беспризорность


бездоказовість

Происходит от ??

доказ

Ближайшее родство

существительные

бездоказовий

Ближайшее родство

прилагательные

бездоказо́вість

бездоказательность


бездолля

Происходит от ??


бездомниця

Происходит от ??


бездомність

Происходит от ??

бездомний

Ближайшее родство

прилагательные

бездо́мність


бездоріжжя

Происходит от ??

бездоріжник

Ближайшее родство

существительные

бездоріжній

Ближайшее родство

прилагательные

бездорожній

Ближайшее родство

прилагательные


бездохідність

Происходит от ??

бездохідність

бездоходность


бездощів'я

Происходит от ??


бездум'я

Происходит от ??


бездумність

Происходит от ??


бездумство

Происходит от ??


бездуховність

От прил. бездуховний, далее из ??

бездуховний

Ближайшее родство

прилагательные

бездуховно

Ближайшее родство

бездуховність

бездуховность


бездушність

безду́шність (nominative singular)
безду́шності (nominative plural)
безду́шності (genitive singular)
безду́шностей (genitive plural)
безду́шності (dative singular)
безду́шностям (dative plural)
безду́шність (accusative singular)
безду́шності (accusative plural)
безду́шністю (instrumental singular)
безду́шностями (instrumental plural)
безду́шності (locative singular)
безду́шностях (locative plural)
безду́шносте* (vocative singular)
безду́шності* (vocative plural)

Происходит от ??

бездушний

Ближайшее родство

прилагательные

безду́шність


бездушшя

Из без- + душа, далее от праслав. *duša, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. дѹша (др.-греч. ψυχή, πνεῦμα), русск. душа́, укр. душа́, болг. душа́, сербохорв. ду́ша, словенск. dúša, чешск. duše, словацк. duša, польск. dusza, в.-луж. duša, н.-луж. duša; из *duxi̯ā (см. дух); восходит к праиндоевр. *dhwes- «дуть, дышать; дух». Значение душа́ «крепостной человек» калькирует ср.-греч. ψυχή — ср. ψυχαὶ ἀνθρώπων «рабы», буквально «души людские», Апокалипсис. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

бездушність

Ближайшее родство

существительные

душа

Ближайшее родство

существительные

бездушний

Ближайшее родство

прилагательные


безжалісність

Происходит от ??

безжалісність

безжалостность


безживність

Происходит от ??

безжизненность


безжиттєвість

Происходит от ??

безжиттєвість

безжизненность


безжурність

Происходит от ??

безжурний

Ближайшее родство

прилагательные

безжу́рність

беззаботность, беспечность


беззаконність

Происходит от ??

беззаконність

беззаконность


беззаконня

беззако́ння (nominative singular)
беззако́ння (nominative plural)
беззако́ння (genitive singular)
беззако́нь (genitive plural)
беззако́нню (dative singular)
беззако́нням (dative plural)
беззако́ння (accusative singular)
беззако́ння (accusative plural)
беззако́нням (instrumental singular)
беззако́ннями (instrumental plural)
беззако́нні, беззако́нню (locative singular)
беззако́ннях (locative plural)
беззако́ння* (vocative singular)
беззако́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

беззаконник

Ближайшее родство

существительные

беззаконність

Ближайшее родство

существительные

беззаконство

Ближайшее родство

существительные

закон

Ближайшее родство

существительные

беззаконний

Ближайшее родство

прилагательные

беззаконно

Ближайшее родство


беззастережність

Происходит от ??

беззастережність

безоговорочность


беззахисність

безза́хисність (nominative singular)
безза́хисності (nominative plural)
безза́хисності (genitive singular)
безза́хисностей (genitive plural)
безза́хисності (dative singular)
безза́хисностям (dative plural)
безза́хисність (accusative singular)
безза́хисності (accusative plural)
безза́хисністю (instrumental singular)
безза́хисностями (instrumental plural)
безза́хисності (locative singular)
безза́хисностях (locative plural)
безза́хисносте* (vocative singular)
безза́хисності* (vocative plural)

Происходит от ??

захист

Ближайшее родство

существительные

беззахисний

Ближайшее родство

прилагательные

беззахисно

Ближайшее родство

безза́хисність

беззащитность


беззбитковість

Происходит от ??

беззбитковість

безубыточность


беззвітність

Происходит от ??

беззвітність

безотчётность


беззвучність

беззву́чність (nominative singular)
беззву́чності (nominative plural)
беззву́чності (genitive singular)
беззву́чностей (genitive plural)
беззву́чності (dative singular)
беззву́чностям (dative plural)
беззву́чність (accusative singular)
беззву́чності (accusative plural)
беззву́чністю (instrumental singular)
беззву́чностями (instrumental plural)
беззву́чності (locative singular)
беззву́чностях (locative plural)
беззву́чносте* (vocative singular)
беззву́чності* (vocative plural)

Происходит от ??

беззвучний

Ближайшее родство

прилагательные

беззвучно

Ближайшее родство

беззву́чність

беззвучность


безземелля

безземе́лля (nominative singular)
безземе́лля (nominative plural)
безземе́лля (genitive singular)
безземе́ль (genitive plural)
безземе́ллю (dative singular)
безземе́ллям (dative plural)
безземе́лля (accusative singular)
безземе́лля (accusative plural)
безземе́ллям (instrumental singular)
безземе́ллями (instrumental plural)
безземе́ллі, безземе́ллю (locative singular)
безземе́ллях (locative plural)
безземе́лля* (vocative singular)
безземе́лля* (vocative plural)

Происходит от ??

безземельник

Ближайшее родство

существительные

безземельний

Ближайшее родство

прилагательные


безземельник

Происходит от ??

безземельник

безземельник (аналогично русскому слову)


безземельність

Происходит от ??

безземельність


беззлобність

Происходит от ??

беззлобний

Ближайшее родство

прилагательные

беззло́бність

беззлобность, беззлобие


беззмінність

Происходит от ??

беззмінність

бессменность


беззмістовність

Происходит от ??

беззмістовність

бессодержательность


беззубість

Происходит от ??


безідейність

Происходит от ??

безідейність

безыдейность


безіменність

Происходит от ??

безіменність

безымённость, безымянность


безініціативність

От прил. безініціативний, далее из ??

безініціативний

Ближайшее родство

прилагательные

безініціати́вність

безынициативность


безкарність

Происходит от ??

безнаказанность


безкінечність

безкінечність

бесконечность


безкласовість

Происходит от ??

безкласовість

бесклассовость


безклопіття

Происходит от ??

беззаботность


безкозирка

Происходит от ??


безколірність

Происходит от ??

безколірність

бесцветность


безкомпромісність

Происходит от ??

безкомпромісний

Ближайшее родство

прилагательные

безкомпромі́сність

бескомпромиссность


безконечник

Происходит от ??

спиралевидный орнамент, обычно на пасхальном яйце (писанке)

Цей безконечник в полтавській писанці недрібненький, дуга безконечника вигнулась вгору і йде за рухом кружляння кола, що пов'язує три точки: вогонь, воду і повітря.

Этот спиралевидный узор у полтавской писанки крупный, дуга узора выгнута кверху и идёт за круговым движением, которое связывает три точки: огонь, воду и воздух.

О. Онищук, «Символіка української писанки», 1985 г. [Google Книги]

Символіка української писанки

стихотворение, которое после его окончания можно начинать сначала

А наостанок послухайте, дітки, вірш-безконечник про Івана Кавуна та горобців.

А напоследок послушайте, дети, бесконечное стихотворение про Ивана Кавуна и воробьёв.

«Здорове тіло — здоровий дух», 2010 [Google Книги]

Здорове тіло — здоровий дух


безконечність

безконечність

бесконечность


безконтрольність

Происходит от ??

безконтрольність

бесконтрольность


безконфліктність

безконфлі́ктність (nominative singular)
безконфлі́ктності (nominative plural)
безконфлі́ктності (genitive singular)
безконфлі́ктностей (genitive plural)
безконфлі́ктності (dative singular)
безконфлі́ктностям (dative plural)
безконфлі́ктність (accusative singular)
безконфлі́ктності (accusative plural)
безконфлі́ктністю (instrumental singular)
безконфлі́ктностями (instrumental plural)
безконфлі́ктності (locative singular)
безконфлі́ктностях (locative plural)
безконфлі́ктносте* (vocative singular)
безконфлі́ктності* (vocative plural)

Происходит от ??

безконфліктний

Ближайшее родство

прилагательные

безконфлі́ктність

бесконфликтность


безкорисливість

безкори́сливість (nominative singular)
безкори́сливості (nominative plural)
безкори́сливості (genitive singular)
безкори́сливостей (genitive plural)
безкори́сливості (dative singular)
безкори́сливостям (dative plural)
безкори́сливість (accusative singular)
безкори́сливості (accusative plural)
безкори́сливістю (instrumental singular)
безкори́сливостями (instrumental plural)
безкори́сливості (locative singular)
безкори́сливостях (locative plural)
безкори́сливосте* (vocative singular)
безкори́сливості* (vocative plural)

Происходит от прил. безкорисливий, далее из без- + користь, далее из праслав. *koristь, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. користь (греч. τὰ σκῦλα), укр. кори́сть «польза, выгода, прибыль», користа́ти з чого́ «пользоваться»; сербохорв. ко̏ри̑ст, словенск. korȋst, чешск. kořist «добыча, трофеи», словацк. kоrisť, польск. korzyść «выгода, добыча», korzystać «извлекать пользу». Первонач. знач., по-видимому, «добыча»; ср. русск.-церк.-слав. користолюбивъ. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

користь

Ближайшее родство

существительные

безкорисливий

Ближайшее родство

прилагательные

безкори́сливість

свойство по значению прилагательного безкорисливий; бескорыстность, бескорыстие


безкорисність

Происходит от ??

безкорисність


безкоштовність

От прил. безкоштовний, далее из ??

безкоштовний

Ближайшее родство

прилагательные

безкошто́вність

бесплатность


безкраїсть

Происходит от ??

бесконечность


безкрай

Происходит от ??

бесконечность


безкрайність

Происходит от ??

безкрайній

Ближайшее родство

прилагательные

безкра́йність

бескрайность, бесконечность, безграничность


безкрилість

Происходит от ??


безкрів'я

Происходит от ??


безкровність

Происходит от ??

безкровність

бескровность


безкультур'я

Происходит от ??

безкультурність

Ближайшее родство

существительные

безкультурний

Ближайшее родство

прилагательные

безкульту́р'я

бескультурье


безкультурність

безкульту́рність (nominative singular)
безкульту́рності (nominative plural)
безкульту́рності (genitive singular)
безкульту́рностей (genitive plural)
безкульту́рності (dative singular)
безкульту́рностям (dative plural)
безкульту́рність (accusative singular)
безкульту́рності (accusative plural)
безкульту́рністю (instrumental singular)
безкульту́рностями (instrumental plural)
безкульту́рності (locative singular)
безкульту́рностях (locative plural)
безкульту́рносте* (vocative singular)
безкульту́рності* (vocative plural)

Происходит от ??

безкультур'я

Ближайшее родство

существительные

безкультурний

Ближайшее родство

прилагательные

безкультурно

Ближайшее родство

безкульту́рність

бескультурье


безлад

Происходит от ??

безладдя

Ближайшее родство

существительные

безладність

Ближайшее родство

существительные

безладний

Ближайшее родство

прилагательные

беспорядок, непорядок; неустройство


безладдя

Происходит от ??


безладність

безла́дність (nominative singular)
безла́дностьі (nominative plural)
безла́дностьі (genitive singular)
безла́дностьей (genitive plural)
безла́дностьі (dative singular)
безла́дностьям (dative plural)
безла́дність (accusative singular)
безла́дностьі (accusative plural)
безла́дністю (instrumental singular)
безла́дностьями (instrumental plural)
безла́дностьі (locative singular)
безла́дностьях (locative plural)
безла́дностье* (vocative singular)
безла́дностьі* (vocative plural)

Происходит от ??

безлад

Ближайшее родство

существительные

безладдя

Ближайшее родство

существительные

безладний

Ближайшее родство

прилагательные

безла́дність

беспорядочность; бессвязность, бестолковость, неустройство


безликість

безли́кість (nominative singular)
безли́кості (nominative plural)
безли́кості (genitive singular)
безли́костей (genitive plural)
безли́кості (dative singular)
безли́костям (dative plural)
безли́кість (accusative singular)
безли́кості (accusative plural)
безли́кістю (instrumental singular)
безли́костями (instrumental plural)
безли́кості (locative singular)
безли́костях (locative plural)
безли́косте* (vocative singular)
безли́кості* (vocative plural)

Происходит от прил. безликий, далее из ??

безликий

Ближайшее родство

существительные

безлиций

Ближайшее родство

существительные


безлісся

Происходит от ??

безлісий

Ближайшее родство

прилагательные

безлісний

Ближайшее родство

прилагательные


безліч

Происходит от ??


безлюддя

Происходит от ??

безлюдність

Ближайшее родство

существительные

безлюдний

Ближайшее родство

прилагательные

безлюдно

Ближайшее родство


безлюдність

Происходит от ??


безлюдько

Происходит от ??


безмежжя

Происходит от ??

беспредельность


безмежність

безграничность


безмін

Происходит от др.-русск. безмѣнъ (с 1396 г.), окуда наряду с русск. безмен — укр. бе́змiн; ср.: польск. bezmian, przezmian «безмен, весы без чашек». Ввиду отсутствия ё в русск. словах существование ѣ является для второго слога достоверным. Предположения об исконнослав. *bez měny "без изменения" является, по-видимому, не более как народной этимологией. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

безмінний

Ближайшее родство

прилагательные


безмір

Происходит от ??


безмірність

От прил. безмірний, далее из ??

безмірний

Ближайшее родство

прилагательные

безмі́рність


безмовність

Происходит от ??


безмозкість

Происходит от ??

безмозглость


безнаглядність

Происходит от ??

безнаглядність

безнадзорность


безнадійність

Происходит от ??

безнадійність

безнадёжность


безнадія

безнадёжность


безневинність

Происходит от ??

безневинність


безобразність

Происходит от ??

безобразність

безобразность


безоглядність

Происходит от ??

безоглядність

безоглядность


безодня

Происходит от ??


безоплатність

Происходит от ??

безоплатність

безвозмездность


безпалько

Происходит от ??

беспалый человек


безпам'ятство

Происходит от ??

безпам'ятство

беспамятство


безпам'яття

Происходит от ??

…до безпам'яття закохався

Врубель без памяти влюбился в эксцентричную жену Прахова — Эмилию Львовну.


безпардонність

Происходит от ??

безпардонність

беспардонность


безпартійність

Происходит от ??

безпартійність

беспартийность


безпека

Происходит от ??

безопасность


безперебійність

Происходит от ??

безперебійність

бесперебойность


безперервність

безпере́рвність (nominative singular)
безпере́рвності (nominative plural)
безпере́рвності (genitive singular)
безпере́рвностей (genitive plural)
безпере́рвності (dative singular)
безпере́рвностям (dative plural)
безпере́рвність (accusative singular)
безпере́рвності (accusative plural)
безпере́рвністю (instrumental singular)
безпере́рвностями (instrumental plural)
безпере́рвності (locative singular)
безпере́рвностях (locative plural)
безпере́рвносте* (vocative singular)
безпере́рвності* (vocative plural)

Происходит от прил. безперервний, далее из ??

безперервний

Ближайшее родство

прилагательные

безперервно

Ближайшее родство

безпере́рвність

беспрерывность, безостановочность, непрерывность


безперечність

Происходит от ??

безперечність

бесспорность


безперспективність

Происходит от ??

перспектива

Ближайшее родство

существительные

безперспективний

Ближайшее родство

прилагательные

безперспективність

бесперспективность


безпечність

Происходит от ??

безпека

Ближайшее родство

существительные

безпечний

Ближайшее родство

прилагательные

безпе́чність

безопасность


безписемність

Происходит от ??

безписе́мність

бесписьменность


безпідставність

безпідста́вність (nominative singular)
безпідста́вності (nominative plural)
безпідста́вності (genitive singular)
безпідста́вностей (genitive plural)
безпідста́вності (dative singular)
безпідста́вностям (dative plural)
безпідста́вність (accusative singular)
безпідста́вності (accusative plural)
безпідста́вністю (instrumental singular)
безпідста́вностями (instrumental plural)
безпідста́вності (locative singular)
безпідста́вностях (locative plural)
безпідста́вносте* (vocative singular)
безпідста́вності* (vocative plural)

Происходит от прил. безпідставний??

безпідставний

Ближайшее родство

прилагательные

безпідста́вність

безосновательность, неосновательность, необоснованность; беспочвенность; несостоятельность

При цьому зверталася увага на безпідставність зупинення транспортних засобів.

Міністерство внутрішніх справ України., «Про організацію роботи підрозділів ДАІ з профілактики правопорушень із застосуванням засобів фото- і кінозйомки, відеозапису (Розпорядження № 466)», 2009 г.

Міністерство внутрішніх справ України.

Недобросовісними можуть вважатися також особи, які одержали майно за рахунок інших осіб без достатньої підстави, встановленої законом або договором, якщо їм було відомо або згодом стало відомо про безпідставність володіння таким майном.

Д. В. Боброва, О. В. Дзера, А. С. Довгерт и др., «Цивільне право України», 1999 г.

Цивільне право України


безплановість

Происходит от ??

безплановість

бесплановость


безплатність

Происходит от ??

безплатний

Ближайшее родство

прилагательные

безплатність

бесплатность


безпліддя

Происходит от ??

безплідний

Ближайшее родство

прилагательные

безплідно

Ближайшее родство


безплідність

безплідність

бесплодие, бесплодность


безповоротність

Происходит от ??

безповоротність

бесповоротность


безпомилковість

Происходит от ??

безпомилковість

безошибочность


безпомильність

Происходит от ??

безпомильність

безошибочность


безпомічність

безпомічність

беспомощность


безпорадність

безпорадність

беспомощность


безпосередність

Происходит от ??

безпосередність

непосредственность


безпощадність

Происходит от ??

безпощадний

Ближайшее родство

прилагательные

безпощадно

Ближайшее родство

безпощадність

беспощадность


безправ'я

Происходит от ??


безправність

безправний

Ближайшее родство

прилагательные

безправність

бесправность


безпредметність

Происходит от ??

безпредметність

беспредметность


безпрецедентність

безпрецеде́нтність (nominative singular)
безпрецеде́нтності (nominative plural)
безпрецеде́нтності (genitive singular)
безпрецеде́нтностей (genitive plural)
безпрецеде́нтності (dative singular)
безпрецеде́нтностям (dative plural)
безпрецеде́нтність (accusative singular)
безпрецеде́нтності (accusative plural)
безпрецеде́нтністю (instrumental singular)
безпрецеде́нтностями (instrumental plural)
безпрецеде́нтності (locative singular)
безпрецеде́нтностях (locative plural)
безпрецеде́нтносте* (vocative singular)
безпрецеде́нтності* (vocative plural)

Происходит от ??

безпрецедентний

Ближайшее родство

прилагательные

безпрецедентно

Ближайшее родство

без пре це де́нт ність

беспрецедентность


безприбутковість

Происходит от ??

безприбутковість

бесприбыльность


безприданка

Происходит от ??

бесприданница


безприданниця

Происходит от ??

безприданка

Ближайшее родство

существительные

безприда́нниця

бесприданница


безприкладність

Происходит от ??

безприкладність

беспримерность


безпринципність

безпринци́пність (nominative singular)
безпринци́пності (nominative plural)
безпринци́пності (genitive singular)
безпринци́пностей (genitive plural)
безпринци́пності (dative singular)
безпринци́пностям (dative plural)
безпринци́пність (accusative singular)
безпринци́пності (accusative plural)
безпринци́пністю (instrumental singular)
безпринци́пностями (instrumental plural)
безпринци́пності (locative singular)
безпринци́пностях (locative plural)
безпринци́пносте* (vocative singular)
безпринци́пності* (vocative plural)

Происходит от ??

безпринципний

Ближайшее родство

прилагательные

безпринципно

Ближайшее родство

безпринци́пність

беспринципность


безпристрасність

безпри́страсність (nominative singular)
безпри́страсності (nominative plural)
безпри́страсності (genitive singular)
безпри́страсностей (genitive plural)
безпри́страсності (dative singular)
безпри́страсностям (dative plural)
безпри́страсність (accusative singular)
безпри́страсності (accusative plural)
безпри́страсністю (instrumental singular)
безпри́страсностями (instrumental plural)
безпри́страсності (locative singular)
безпри́страсностях (locative plural)
безпри́страсносте* (vocative singular)
безпри́страсності* (vocative plural)

Происходит от ??

безпристрасний

Ближайшее родство

прилагательные

без при́ страс ність

бесстрастие, бесстрастность

беспристрастность


безпритульник

Происходит от ??

безпритульник

беспризорник


безпритульність

Происходит от ??

безпритульність

беспризорность


безпричинність

Происходит от ??

безпричинність

беспричинность


безпрограмність

Происходит от ??

безпрограмність

беспрограммность


безпросвітність

Происходит от ??

безпросвітність

беспросветность


безпутник

Происходит от ??


безпутниця

Происходит от ??


безпутство

Происходит от ??


безрадісність

безра́дісність (nominative singular)
безра́дісності (nominative plural)
безра́дісності (genitive singular)
безра́дісностей (genitive plural)
безра́дісності (dative singular)
безра́дісностям (dative plural)
безра́дісність (accusative singular)
безра́дісності (accusative plural)
безра́дісністю (instrumental singular)
безра́дісностями (instrumental plural)
безра́дісності (locative singular)
безра́дісностях (locative plural)
безра́дісносте* (vocative singular)
безра́дісності* (vocative plural)

От безрадісний, далее из ??

безрадісний

Ближайшее родство

прилагательные

без ра́ діс ність

безрадостность


безрезультатність

Происходит от ??

безрезультатність

безрезультатность


безрелігійність

Происходит от ??

безрелігійність

безрелигиозность


безриб'я

риба

Ближайшее родство

существительные

безрыбье, безрыбица


безробіття

безробі́ття (nominative singular)
безробі́ття (nominative plural)
безробі́ття (genitive singular)
безробі́ть (genitive plural)
безробі́ттю (dative singular)
безробі́ттям (dative plural)
безробі́ття (accusative singular)
безробі́ття (accusative plural)
безробі́ттям (instrumental singular)
безробі́ттями (instrumental plural)
безробі́тті, безробі́ттю (locative singular)
безробі́ттях (locative plural)
безробі́ття* (vocative singular)
безробі́ття* (vocative plural)

Происходит от ??

безробітна

Ближайшее родство

существительные

безробітний

Ближайшее родство

прилагательные


безроздільність

безрозді́льність (nominative singular)
безрозді́льності (nominative plural)
безрозді́льності (genitive singular)
безрозді́льностей (genitive plural)
безрозді́льності (dative singular)
безрозді́льностям (dative plural)
безрозді́льність (accusative singular)
безрозді́льності (accusative plural)
безрозді́льністю (instrumental singular)
безрозді́льностями (instrumental plural)
безрозді́льності (locative singular)
безрозді́льностях (locative plural)
безрозді́льносте* (vocative singular)
безрозді́льності* (vocative plural)

Происходит от прил. безроздільний, далее из ??

безроздільний

Ближайшее родство

прилагательные

безроздільно

Ближайшее родство

безрозді́льність

безраздельность


безрозсудність

Происходит от ??

безрозсудність

безрассудность


безрозсудство

Происходит от ??

безрозсудність

Ближайшее родство

существительные

безрозсудний

Ближайшее родство

прилагательные

безрозсудство

безрассудство (свойство)

безрассудство (поступок)


безрозумність

Происходит от ??

безрозумність

неразумность


безсердечність

безсерде́чність (nominative singular)
безсерде́чності (nominative plural)
безсерде́чності (genitive singular)
безсерде́чностей (genitive plural)
безсерде́чності (dative singular)
безсерде́чностям (dative plural)
безсерде́чність (accusative singular)
безсерде́чності (accusative plural)
безсерде́чністю (instrumental singular)
безсерде́чностями (instrumental plural)
безсерде́чності (locative singular)
безсерде́чностях (locative plural)
безсерде́чносте* (vocative singular)
безсерде́чності* (vocative plural)

Происходит от ??

безсердечний

Ближайшее родство

прилагательные

безсерде́чність

бессердечность, бессердечие


безсилість

Происходит от ??


безсилля

Происходит от ??


безсильність

Происходит от ??

безсильність


безсистемність

Происходит от ??

безсистемність

бессистемность


безсім'янка

Происходит от ??

бессемянка, плод без зёрен


безслав'я

Происходит от ??


безславність

Происходит от ??

безславність

бесславность


безсловесність

безсловесність (nominative singular)
безсловесності (nominative plural)
безсловесності (genitive singular)
безсловесностей (genitive plural)
безсловесності (dative singular)
безсловесностям (dative plural)
безсловесність (accusative singular)
безсловесності (accusative plural)
безсловесністю (instrumental singular)
безсловесностями (instrumental plural)
безсловесності (locative singular)
безсловесностях (locative plural)
безсловесносте* (vocative singular)
безсловесності* (vocative plural)

Происходит от ??

безсловесний

Ближайшее родство

прилагательные

безсловесно

Ближайшее родство

безсловесність

бессловесность


безсмак

Происходит от ??


безсмертки

Происходит от ??

сухоцвет (растение рода Xeranthemum)


безсмертник

Происходит от ??


безсмертність

Происходит от ??

безсмертний

Ближайшее родство

прилагательные

без сме́рт ність

бессмертность


безсніжжя

Происходит от ??


безсніжність

Происходит от ??

безсніжність

бесснежность


безсовісність

Происходит от ??

безсовісність

бессовестность


безсонниця

Происходит от ??


безсоння

безсо́ння (nominative singular)
безсо́ння (nominative plural)
безсо́ння (genitive singular)
безсо́нь (genitive plural)
безсо́нню (dative singular)
безсо́нням (dative plural)
безсо́ння (accusative singular)
безсо́ння (accusative plural)
безсо́нням (instrumental singular)
безсо́ннями (instrumental plural)
безсо́нні, безсо́нню (locative singular)
безсо́ннях (locative plural)
безсо́ння* (vocative singular)
безсо́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

безсонниця

Ближайшее родство

существительные

сон

Ближайшее родство

существительные

безсонний

Ближайшее родство

прилагательные


безсоромник

Происходит от ??


безсоромниця

Происходит от ??

безсоромниця


безсоромність

Происходит от ??

безсоромність


безсполучниковість

Происходит от ??

безсполучниковий

Ближайшее родство

прилагательные

безсполучниковість

бессоюзность


безсрібник

Происходит от ??

безсрібниця

Ближайшее родство

существительные

бессребреник


безсрібниця

Происходит от ??

бессребреница


безстидник

Происходит от ??


безстидниця

Происходит от ??


безстидність

Происходит от ??

безстидник

Ближайшее родство

существительные

безстидниця

Ближайшее родство

существительные

безстидний

Ближайшее родство

прилагательные

безсти́дність

бесстыдность, бесстыдство


безстидство

Происходит от ??


безсторонність

безсторо́нність (nominative singular)
безсторо́нності (nominative plural)
безсторо́нності (genitive singular)
безсторо́нностей (genitive plural)
безсторо́нності (dative singular)
безсторо́нностям (dative plural)
безсторо́нність (accusative singular)
безсторо́нності (accusative plural)
безсторо́нністю (instrumental singular)
безсторо́нностями (instrumental plural)
безсторо́нності (locative singular)
безсторо́нностях (locative plural)
безсторо́нносте* (vocative singular)
безсторо́нності* (vocative plural)

Происходит от ??

безсторонній

Ближайшее родство

прилагательные

безсторонньо

Ближайшее родство

безсторо́нність

беспристрастие, беспристрастность


безстрашність

Происходит от ??

безстрашність


безстрашшя

Происходит от ??


безстроковість

Происходит от ??

безстроковість

бессрочность


безсумнівність

безсумні́вність (nominative singular)
безсумні́вності (nominative plural)
безсумні́вності (genitive singular)
безсумні́вностей (genitive plural)
безсумні́вності (dative singular)
безсумні́вностям (dative plural)
безсумні́вність (accusative singular)
безсумні́вності (accusative plural)
безсумні́вністю (instrumental singular)
безсумні́вностями (instrumental plural)
безсумні́вності (locative singular)
безсумні́вностях (locative plural)
безсумні́вносте* (vocative singular)
безсумні́вності* (vocative plural)

Происходит от ??

безсумнівний

Ближайшее родство

прилагательные

безсумнівно

Ближайшее родство

безсумні́вність

несомненность


безсуперечність

Происходит от ??

безсуперечність

беспрекословность


безсюжетність

безсюже́тність (nominative singular)
безсюже́тності (nominative plural)
безсюже́тності (genitive singular)
безсюже́тностей (genitive plural)
безсюже́тності (dative singular)
безсюже́тностям (dative plural)
безсюже́тність (accusative singular)
безсюже́тності (accusative plural)
безсюже́тністю (instrumental singular)
безсюже́тностями (instrumental plural)
безсюже́тності (locative singular)
безсюже́тностях (locative plural)
безсюже́тносте* (vocative singular)
безсюже́тності* (vocative plural)

От безсюжетний, далее из ??

сюжет

Ближайшее родство

существительные

безсюжетний

Ближайшее родство

прилагательные

без сю же́т ність

бессюжетность


безтактність

безта́ктність (nominative singular)
безта́ктності (nominative plural)
безта́ктності (genitive singular)
безта́ктностей (genitive plural)
безта́ктності (dative singular)
безта́ктностям (dative plural)
безта́ктність (accusative singular)
безта́ктності (accusative plural)
безта́ктністю (instrumental singular)
безта́ктностями (instrumental plural)
безта́ктності (locative singular)
безта́ктностях (locative plural)
безта́ктносте* (vocative singular)
безта́ктності* (vocative plural)

От прил. безтактний, далее из без- + такт, далее из лат. tactus «прикосновение, осязание», из tangere «трогать, касаться», далее из праиндоевр. *tag- «трогать, касаться».

такт

Ближайшее родство

существительные

безтактний

Ближайшее родство

прилагательные

безта́ктність

бестактность


безтактовність

Происходит от ??

безтактовність

бестактность


безталанник

Происходит от ??


безталанниця

Происходит от ??

безталанниця

несчастливица


безталанночка

Происходит от ??

безталанночка


безталання

Происходит от ??

безталанна

Ближайшее родство

существительные

безталанник

Ближайшее родство

существительные

безталанниця

Ближайшее родство

существительные

безталанність

Ближайшее родство

существительные

безталанночка

Ближайшее родство

существительные

безталанний

Ближайшее родство

прилагательные

бесталанность; горькая, несчастная судьба


безталаннячко

Происходит от ??

безталаннячко


безтенденційність

Происходит от ??

безтенденційність

отсуствие тенденции


безтілесність

безтіле́сність (nominative singular)
безтіле́сності (nominative plural)
безтіле́сності (genitive singular)
безтіле́сностей (genitive plural)
безтіле́сності (dative singular)
безтіле́сностям (dative plural)
безтіле́сність (accusative singular)
безтіле́сності (accusative plural)
безтіле́сністю (instrumental singular)
безтіле́сностями (instrumental plural)
безтіле́сності (locative singular)
безтіле́сностях (locative plural)
безтіле́сносте* (vocative singular)
безтіле́сності* (vocative plural)

От прил. безтілесний, далее из ??

безтілесний

Ближайшее родство

прилагательные

без ті ле́с ність

бестелесность


безтовар'я

Происходит от ??


безтоварність

Происходит от ??

безтоварність


безтолковість

Происходит от ??

безтолковість

бестолковость


безтурботність

Происходит от ??

безтурботність

беззаботность


безтяма

Происходит от ??


безтямність

Происходит от ??

бессмысленность


безугавність

Происходит от ??

безугавність

несмолкаемость


безум

Происходит от ??


безумець

Происходит от ??

безуміти

Ближайшее родство


безумність

Происходит от ??


безумовність

Происходит от ??

безумовність

безусловность


безумствування

Происходит от ??

безумствування

безумствование


безупинність

Происходит от ??

безупинність

непрерывность


безуспішність

Происходит от ??

безуспішність

безуспешность


безутішність

Происходит от ??

безутішний

Ближайшее родство

прилагательные

безутішність

безутешность


безутратність

Происходит от ??

безутратність

безубыточность


безформність

Происходит от ??

безформність

бесформенность


безхарактерність

Происходит от ??

безхарактерність

бесхарактерность


безхатник

Происходит от ??


безхатченко

Происходит от ??

безха́тченко


безхатько

Происходит от ??


безхліб'я

Происходит от ??


безхмарність

Происходит от ??

безхмарність

безоблачность


безхребетність

Происходит от ??

безхребетний

Ближайшее родство

прилагательные

безхребетно

Ближайшее родство

безхребетність

бесхребетность


безцензурність

От прил. безцензурний, далее из ??

безцензурний

Ближайшее родство

прилагательные

безцензурність

бесцензурность


безцеремонність

Происходит от ??

безцеремонний

Ближайшее родство

прилагательные

безцеремо́нність

бесцеремонность


безцільність

безцільність

бесцельность


безцінність

Происходит от ??


безчесність

безче́сність (nominative singular)
безче́сності (nominative plural)
безче́сності (genitive singular)
безче́сностей (genitive plural)
безче́сності (dative singular)
безче́сностям (dative plural)
безче́сність (accusative singular)
безче́сності (accusative plural)
безче́сністю (instrumental singular)
безче́сностями (instrumental plural)
безче́сності (locative singular)
безче́сностях (locative plural)
безче́сносте* (vocative singular)
безче́сності* (vocative plural)

Происходит от ??

безчесний

Ближайшее родство

прилагательные

безче́сність

бесчестность


безчестя

beʒˈt͡ʃɛsʲtʲɐ

Происходит от ??

безчесність

Ближайшее родство

существительные

безчесний

Ближайшее родство

прилагательные


безчинність

Происходит от ??


безчинство

безчи́нство (nominative singular)
безчи́нства (nominative plural)
безчи́нства (genitive singular)
безчи́нству (dative singular)
безчи́нствам (dative plural)
безчи́нство (accusative singular)
безчи́нства (accusative plural)
безчи́нством (instrumental singular)
безчи́нствами (instrumental plural)
безчи́нстві (locative singular)
безчи́нствах (locative plural)
безчи́нство* (vocative singular)
безчи́нства* (vocative plural)

Происходит от ??

безчинний

Ближайшее родство

прилагательные

безчинствувати

Ближайшее родство

без чи́н ство


безшабашність

От прил. безшабашний, далее из ??

безшабашний

Ближайшее родство

прилагательные

безшабашність

бесшабашность


безшлюб'я

Происходит от ??

безшлюбність

Ближайшее родство

существительные


безшлюбність

От прил. безшлюбний, далее из ??

безшлюбний

Ближайшее родство

прилагательные

безшлю́бність


безштанько

Происходит от ??


безшумність

От прил. безшумний, далее из ??

безшумний

Ближайшее родство

прилагательные

безшу́мність


безщастя

Происходит от ??


бейдевінд

Происходит от нидерл. bij de wind «близко к ветру», далее см. bij, de, wind.


бейніт

Происходит от ??


бейсболіст

Происходит от ??


бейсболістка

Происходит от ??

бейсбол

Ближайшее родство

существительные

бейсболіст

Ближайшее родство

существительные

бейсболі́стка

бейсболистка


бейшлот

Происходит от ??

бейшлот (аналогично русскому слову)


бекання

Происходит от ??


бекасик

Происходит от ??

бекасик (аналогично русскому слову)


бекерель

Происходит от ??


бекрос

Происходит от ??


белалгін

Происходит от ??


белатамінал

Происходит от ??

бе ла та мі на́л

беллатаминал


белетризація

Происходит от ??

белетризація

беллетризация


белетрист

Происходит от ??


белетристика

Происходит от ??

белетристика

беллетристика


бельбахи

Происходит от ??


бельгієць

Происходит от лат. Belgium, от Belgae — лат. названия племени белгов, проживавших на территории современной Бельгии в начале нашей эры.

Бельгія

Ближайшее родство

бельгійка

Ближайшее родство

существительные

бельгійський

Ближайшее родство

прилагательные

бель гі́ єць


бельгійка

Женск. к бельгієць, далее от Бельгія, далее от лат. Belgium, от Belgae — лат. названия племени белгов, проживавших на территории современной Бельгии в начале нашей эры.

Бельгія

Ближайшее родство

бельгієць

Ближайшее родство

существительные

бельгійський

Ближайшее родство

прилагательные

бель гі́й ка


бельетаж

бельета́ж (nominative singular)
бельета́жі (nominative plural)
бельета́жа (genitive singular)
бельета́жів (genitive plural)
бельета́жеві, бельета́жу (dative singular)
бельета́жам (dative plural)
бельета́ж (accusative singular)
бельета́жі (accusative plural)
бельета́жем (instrumental singular)
бельета́жами (instrumental plural)
бельета́жі (бельета́жу) (locative singular)
бельета́жах (locative plural)
бельета́жу* (vocative singular)
бельета́жі* (vocative plural)

Происходит от франц. bel (beau) «красивый, прекрасный» + étage «этаж; ярус».


белькотання

Происходит от ??


белькотіння

Происходит от ??


белькотун

Происходит от ??


беміт

Происходит от ??


бемкання

Происходит от ??

бой (колоколов)


бендюг

Происходит от ??


бендюги

Происходит от ??

бендюги (аналогично русскому слову)


бендюжник

бендю́жник (nominative singular)
бендю́жники (nominative plural)
бендю́жника (genitive singular)
бендю́жників (genitive plural)
бендю́жникові, бендю́жнику (dative singular)
бендю́жникам (dative plural)
бендю́жника (accusative singular)
бендю́жників (accusative plural)
бендю́жником (instrumental singular)
бендю́жниками (instrumental plural)
бендю́жникові, бендю́жнику (locative singular)
бендю́жниках (locative plural)
бендю́жнику (vocative singular)
бендю́жники (vocative plural)

Происходит от сущ. биндюг, из ср.-н.-нем. bindinge «узел, завязка, связь». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

биндюг

Ближайшее родство

существительные

биндюжний

Ближайшее родство

прилагательные

бен дю́ж ник

то же, что биндюжник; ломовой извозчик


бенефіс

Из франц. bénéfice «прибыль; польза», далее из лат. beneficium «благодеяние», далее из bene «хорошо» + facere «делать, производить» (восходит к праиндоевр. *dhe- «девать, делать»).


бенефіціант

Происходит от ??


бенефіціантка

Происходит от ??

бенефіціантка

бенефициантка


бенефіція

Происходит от ??


бензальдегід

Происходит от ??

бензальдегід

бензальдегид


бензилпеніцилін

Происходит от ??

бензилпеніцилін

бензилпенициллин


бензинка

Происходит от ??

бензинка (аналогично русскому слову)


бензозаправник

Происходит от ??

бензозаправник

бензозаправщик


бензолон

Происходит от ??

бензолон (аналогично русскому слову)


бензомір

Происходит от ??


бензонал

Происходит от ??

бензонал (аналогично русскому слову)


бензопровід

Происходит от ??


бензоріз

Происходит от ??


бензосховище

Происходит от ??

бензосховище

бензохранилище


бензофільтр

Происходит от ??


бензоцистерна

Происходит от ??

бензоцистерна

бензоцистерна (аналогично русскому слову)


бенкаїн

Происходит от ??


бенкет

бенке́т (nominative singular)
бенке́ти (nominative plural)
бенке́та (genitive singular)
бенке́тів (genitive plural)
бенке́тові (dative singular)
бенке́ту (dative singular)
бенке́там (dative plural)
бенке́т (accusative singular)
бенке́ти (accusative plural)
бенке́том (instrumental singular)
бенке́тами (instrumental plural)
бенке́ті (locative singular)
бенке́тах (locative plural)
бенке́те* (vocative singular)
бенке́ти* (vocative plural)

Происходит от нем. Bankett «банкет,пир», далее из итал. banchetto «скамейка» от banco «скамья»


бенкетник

Происходит от ??


бенкетування

Происходит от ??

бенкетування


бентеження

Происходит от ??


бентежність

бенте́жність (nominative singular)
бенте́жності (nominative plural)
бенте́жності (genitive singular)
бенте́жностей (genitive plural)
бенте́жності (dative singular)
бенте́жностям (dative plural)
бенте́жність (accusative singular)
бенте́жності (accusative plural)
бенте́жністю (instrumental singular)
бенте́жностями (instrumental plural)
бенте́жності (locative singular)
бенте́жностях (locative plural)
бенте́жносте* (vocative singular)
бенте́жності* (vocative plural)

От прил. бентежний, далее из ??

бентежний

Ближайшее родство

прилагательные

бентежити

Ближайшее родство

бенте́жність


бентоніт

Происходит от ??


бергамаска

Происходит от ??

бергамаска (аналогично русскому слову)


бергшляг

Происходит от ??

бергшляг (аналогично русскому слову)


бердиш

Происходит от ??


бердник

От сущ. бердо, далее из ??

бердниця

Ближайшее родство

существительные

бердо

Ближайшее родство

существительные

бердний

Ближайшее родство

прилагательные


береговина

Происходит от ??

береговина (аналогично русскому слову)


берегоукріплення

Происходит от ??

берегоукріплення

берегоукрепление


бережечок

Происходит от ??

Бережани

Ближайшее родство

Берегове

Ближайшее родство

берег

Ближайшее родство

существительные

бережок

Ближайшее родство

существительные

узбережжя

Ближайшее родство

существительные

береговий

Ближайшее родство

прилагательные

уменьш.-ласк.


бережина

Происходит от ??

береговая трава


бережина

Происходит от ??

побережье, берег, бережина (аналогично русскому слову)


бережіння

Происходит от ??


бережливість

От прил. бережливий, далее из ??

бережливий

Ближайшее родство

прилагательные

бережливість

бережливость


бережність

Происходит от ??


бережняк

прибрежная растительность


березівка

Происходит от ??


березіль

Происходит от ??


березоль

Происходит от ??


бересток

Происходит от ??

уменьш. к берест


бересточок

Происходит от ??

уменьш.-ласк.


берилід

Происходит от ??


берилізація

Происходит от ??

бериллизация


берилій

Происходит от ??


берізка

Происходит от ??


берізонька

От сущ. береза, далее из праслав. *berza, от кот. в числе прочего произошли: белор. бяро́за, укр. бере́за, болг. бре́за, сербохорв. бре̏за, словенск. brė́za, чешск. bříza, польск. brzoza, в.-луж. brěza, н.-луж. brjaza. Древняя и.-е. основа ж. р. *bhergo, ср.: лит. béržas, др.-прусск. berse, латышск. bęr̃zs, санскр. bhūrjas «вид берёзы», осет. bærz, bærzæ «берёза», др.-сканд. bjǫrk ж. «берёза», др.-в.-нем. birihha «берёза». Далее родственно алб. bardh «белый», англ. birch, готск. baírhts «светлый; блестящий», лит. beršta «белеет». Другая ступень чередования: лит. bìržis «берёзовая роща», латышск. bir̃zs — то же. Родственно словам берест, лат. farnus, frāxinus «ясень», в которых представлены первонач. адъективные производные.
Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.
Использованы данные историко-этимологического словаря П. Я. Черных. См. Список литературы.

берізка

Ближайшее родство

существительные

березка

Ближайшее родство

существительные

береза

Ближайшее родство

существительные


беркліанство

Происходит от ??

беркліанство

берклианство


берковець

Происходит от ??


бернардин

Происходит от ??


бернардинець

бернарди́нець (nominative singular)
бернарди́нці (nominative plural)
бернарди́нця (genitive singular)
бернарди́нців (genitive plural)
бернарди́нцеві (dative singular)
бернарди́нцю (dative singular)
бернарди́нцям (dative plural)
бернарди́нця (accusative singular)
бернарди́нців (accusative plural)
бернарди́нцем (instrumental singular)
бернарди́нцями (instrumental plural)
бернарди́нцеві (locative singular)
бернарди́нцю (locative singular)
бернарди́нці (locative singular)
бернарди́нцях (locative plural)
бернарди́нцю (vocative singular)
бернарди́нці (vocative plural)

Происходит от ??

бернардинський

Ближайшее родство

прилагательные

бернарди́нець


бернштейніанство

Происходит от ??

бернштейніанство

бернштейнианство


бертолід

Происходит от ??


бесалол

Происходит от ??

бесалол (аналогично русскому слову)


бесемерівець

Происходит от ??

бесемерівець

бессемеровец


бесемерування

Происходит от ??

бесемерування

бессемерование


бесіда

бе́сіда (nominative singular)
бе́сіди (nominative plural)
бе́сіди (genitive singular)
бе́сід (genitive plural)
бе́сіді (dative singular)
бе́сідам (dative plural)
бе́сіду (accusative singular)
бе́сіди (accusative plural)
бе́сідою (instrumental singular)
бе́сідами (instrumental plural)
бе́сіді (locative singular)
бе́сідах (locative plural)
бе́сідо* (vocative singular)
бе́сіди* (vocative plural)

Происходит от праслав. *bez-sěda, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бесѣда (др.-греч. λόγος, ῥῆμα, ὁμιλία), укр. бе́сіда «беседа», болг. бесе́да, сербохорв. бѐсjеда, словенск. besė̑da «слово, речь», чешск. beseda, др.-чешск. besěda, польск. biesiada «пир». Из *bez-+ *sěda «сидение снаружи» со стар. знач. bez- «снаружи»; ср. др.-инд. bahíṣ «снаружи», bahirdvāram «место перед дверью». В семантическом отношении Ванстрат сравнивает беседа с др.-исл. útiseta «сидение снаружи в ночное время для гадания, прорицания». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

Служниця підслухала їх бесіду і пішла подивитися золотогривого коня.

Подслушала этот разговор царская служанка и пошла в конюшню посмотреть на златогривого коня.

Андрей Калин, «Народная сказка. Маленький странник» / перевод Г. Игнатовича, К. Черкашина, 1957 г. [НКРЯ]

Андрей Калин

Народная сказка. Маленький странник

Г. Игнатовича, К. Черкашина

Закликали свідків, принесли могорич; коло столу знялась бесіда.

Позвали свидетелей, принесли могарыч, за столом завязалась беседа.

Михаил Коцюбинский, «Цеповяз» (1893) / перевод А. Деева, 1965 г. [НКРЯ]

Михаил Коцюбинский

Цеповяз


бесідник

Происходит от ??

бесіда

Ближайшее родство

существительные

бесідниця

Ближайшее родство

существительные

бесідницький

Ближайшее родство

прилагательные


бесідниця

Происходит от ??


бескед

Происходит от ??


бескеддя

Происходит от ??


бескет

Происходит от ??

бескеття

Ближайшее родство

существительные

крутизна; обрыв


бескеття

Происходит от ??


бескид

Происходит от ??


бескиддя

Происходит от ??


бестіарій

Происходит от ??


бестія

бе́стія (nominative singular)
бе́стії (nominative plural)
бе́стії (genitive singular)
бе́стій (genitive plural)
бе́стії (dative singular)
бе́стіям (dative plural)
бе́стію (accusative singular)
бе́стій (accusative plural)
бе́стією (instrumental singular)
бе́стіями (instrumental plural)
бе́стії (locative singular)
бе́стіях (locative plural)
бе́стіє (vocative singular)
бе́стії (vocative plural)

Происходит от ??


бета-залізо

Происходит от ??


бета-промені

Происходит от ??

бета промені


бета-проміння

Происходит от ??

бета проміння


бета-розпад

Происходит от ??


бета-терапія

Происходит от ??

бета терапія

бета-терапия


бета-частинки

Происходит от ??

бета частинки

бета-частицы


бетоніт

Происходит от ??


бетонник

Происходит от ??


бетонозмішувач

Происходит от ??

бетонозмішувач

бетономешалка


бетономішалка

Происходит от ??

бетономішалка

бетономешалка


бетонопідіймач

Происходит от ??

бетонопідіймач

бетоноподъёмник


бетоноукладання

Происходит от ??

бетоноукладання

бетоноукладка


бетоноукладач

Происходит от ??

бетоноукладання

Ближайшее родство

существительные

бетоноукладальний

Ближайшее родство

прилагательные

бе то но у кла да́ч

бетоноукладчик


бетонувальник

Происходит от ??

бетонувальник


бетонування

Происходит от ??

бетонирование


бетоняр

Происходит от ??


бетонярка

Происходит от ??


бефунгін

Происходит от ??


бешиха

беши́ха (nominative singular)
беши́хи (nominative plural)
беши́хи (genitive singular)
беши́х (genitive plural)
беши́сі (dative singular)
беши́хам (dative plural)
беши́ху (accusative singular)
беши́хи (accusative plural)
беши́хою (instrumental singular)
беши́хами (instrumental plural)
беши́сі (locative singular)
беши́хах (locative plural)
беши́хо* (vocative singular)
беши́хи* (vocative plural)

Происходит от ??

бешиховий

Ближайшее родство

прилагательные

рожа (заболевание кожи)


бешкет

Происходит от ??


бешкетник

Происходит от ??


бешкетництво

Происходит от ??

бешкетництво


бешкетниця

Происходит от ??

безобразница, дебоширка


бешкетування

Происходит от ??

бешкетування

буянство, дебоширство


бидло

би́дло (nominative singular)
би́дла (nominative plural)
би́дла (genitive singular)
би́дл (genitive plural)
би́длу (dative singular)
би́длам (dative plural)
би́дло (accusative singular)
би́дла (accusative plural)
би́длом (instrumental singular)
би́длами (instrumental plural)
би́длі (locative singular)
би́длах (locative plural)
би́дло* (vocative singular)
би́дла* (vocative plural)

Происходит от западнославянск., того же корня, что и глагол быть. Первоначальное значение (сохранилось в чешском bydlo) — «бытие, состояние, местопребывание» Позже в польском bydło развилось значение «жилище», затем «собственность, имущество», наконец (с XIV века) «домашний скот» (тж. уменьшит. bydlę). В этом значении заимствовано в украинский язык (бидло), где приобрело также переносное значение «люди, приравниваемые к скоту». Отсюда и современные русские значения.

покірний наче бидло

покорный как скот

быдло, скот, скотина

смітить та матюкається наче бидло

гадит и матерится как быдло


билина

Происходит от ??


билинка

Происходит от ??


билинонька

Происходит от ??


билиночка

Происходит от ??


билиця

Происходит от ??


билля

Происходит от ??

трава, стебли травы


бильце

Происходит от ??

бильчастий

Ближайшее родство

прилагательные

подлокотник; перила; поручень

спинка (кровати, стула)


биндюг

Происходит от ??

биндюг (аналогично русскому слову)


бинтування

Происходит от ??


бистрина

Происходит от ??


бистрінь

Происходит от ??


бистроплинність

Происходит от ??

бистроплинність

скоротечность


бистрота

Происходит от ??


бистря

Происходит от ??


бистрянка

Происходит от ??

быстрая, глубокая речка


бистряночка

Происходит от ??

бистрянка (река)


биточок

Происходит от ??


биття

От гл. бити, далее из праслав. *biti, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск., ст.-слав. бити, укр. би́ти, болг. би́я, сербохорв. би̏ти би̏jе̑м, словенск. bíti bȋjem, чешск. bít biji, польск. bić biję, в.-луж. bić biju, н.-луж. biś bijom; восходит к праиндоевр. *bheyǝ-. (восходит к праиндоевр. *bieiti/*boiti суфф. производное от *bhei-/*bhoi-/*bhi- «бить, бой»).

бити

Ближайшее родство


бичечок

Происходит от ??


бичище

Происходит от ??


бичня

Происходит от ??

загон для волов


бичок

Происходит от ??


бичування

Происходит от ??


бияк

Происходит от ??


біандрія

Происходит от ??


біатлон

Происходит от лат. bi- «двух-; двойной; двоякий» (родств. bis «дважды») + др.-греч. ἆθλον «состязание, игры, борьба; приз», далее из неустановленной формы.


біатлоніст

Происходит от ??

біатлоністка

Ближайшее родство

существительные


біатлоністка

біатлоністка

биатлонистка


біб

Происходит от ??


бібельдрук

Происходит от ??


бібліограф

Происходит от ??

бібліографія

Ближайшее родство

существительные

бібліографічний

Ближайшее родство

прилагательные


бібліографія

бібліогра́фія (nominative singular)
бібліогра́фії (nominative plural)
бібліогра́фії (genitive singular)
бібліогра́фій (genitive plural)
бібліогра́фії (dative singular)
бібліогра́фіям (dative plural)
бібліогра́фію (accusative singular)
бібліогра́фії (accusative plural)
бібліогра́фією (instrumental singular)
бібліогра́фіями (instrumental plural)
бібліогра́фії (locative singular)
бібліогра́фіях (locative plural)
бібліогра́фіє* (vocative singular)
бібліогра́фії* (vocative plural)

Происходит от библио- + -граф-;
* первая часть — из βιβλία «книги», далее из βιβλίον «книга», уменьш. от βίβλος; далее из βύβλος «лыко папируса» (по названию сирийского порта Библ, откуда греки ввозили папирус);
* вторая часть — из γράφω «пишу; рисую; описываю», далее из праиндоевр. *gerbh- «царапать» (ср.: русск. жребий, латышск. gripsta «царапина», др.-в.-нем. kerban «вырезать», нем. Kerbe «насечка», англ. carve «вырезать», др.-греч. γράφω «писать»)..

бібліографічний

Ближайшее родство

прилагательные

біб лі о гра́ фі·я

библиография


бібліографознавство

Происходит от ??

бібліографознавство

библиографоведение


бібліологія

Происходит от ??


бібліоман

Происходит от ??


бібліоманія

Происходит от ??


бібліотека

Uk-бібліотека.ogg

бібліоте́ка (nominative singular)
бібліоте́ки (nominative plural)
бібліоте́ки (genitive singular)
бібліоте́к (genitive plural)
бібліоте́ці (dative singular)
бібліоте́кам (dative plural)
бібліоте́ку (accusative singular)
бібліоте́ки (accusative plural)
бібліоте́кою (instrumental singular)
бібліоте́ками (instrumental plural)
бібліоте́ці (locative singular)
бібліоте́ках (locative plural)
бібліоте́ко* (vocative singular)
бібліоте́ки* (vocative plural)

Происходит от др.-греч. βιβλιοθήκη, далее βιβλία «книги», далее из βιβλίον «книга», уменьш. от βίβλος; далее из βύβλος «лыко папируса» (по названию сирийского порта Библ, откуда греки ввозили папирус), + θήκη «вместилище, место хранения» (из τίθημι «класть»).

бібліотечка

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

бібліотекар

Ближайшее родство

существительные

бібліотекарка

Ближайшее родство

существительные

бібліотекарський

Ближайшее родство

прилагательные

бібліотечний

Ближайшее родство

прилагательные


бібліотекар

Происходит от ??

бібліотека

Ближайшее родство

существительные

бібліотекарка

Ближайшее родство

существительные

бібліотекарський

Ближайшее родство

прилагательные

бібліоте́кар

библиотекарь


бібліотекарка

Происходит от ??

бібліотекар

Ближайшее родство

существительные

бібліотека

Ближайшее родство

существительные

бібліотекарка

библиотекарша


бібліотекознавець

Происходит от ??

бібліотекознавець

библиотековед


бібліотекознавство

Происходит от ??

бібліотекознавство

библиотековедение


бібліотечка

От сущ. бібліотека, далее из др.-греч. βιβλιοθήκη, далее βιβλία «книги», далее из βιβλίον «книга», уменьш. от βίβλος; далее из βύβλος «лыко папируса» (по названию сирийского порта Библ, откуда греки ввозили папирус), + θήκη «вместилище, место хранения» (из τίθημι «класть»).

бібліотека

Ближайшее родство

существительные

бібліоте́чка


бібліофіл

Происходит от ??

бібліофільство

Ближайшее родство

существительные

бібліофільський

Ближайшее родство

прилагательные


бібліофільство

Происходит от ??

бібліофільство

библиофильство


бівак

Происходит от ??


бівуак

Происходит от ??

бівуаковий

Ближайшее родство

прилагательные

бівуачний

Ближайшее родство

прилагательные

бивак, бивуак


біг

От гл. бігати, бігти, далее из праслав. *běgati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣгати, русск. бегать, укр. бíгати, болг. бя́гам, сербохорв. бjе̏гати, словен. bė́gati, чеш. běhat, польск. biegać, в.-луж. běhać, н.-луж. běgas. Связано чередованием с бежать, от праслав. *běžati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣжати, бѣжѫ (др.-греч. φεύγειν), русск. бежать, укр. бігати, бічи, сербохорв. бjѐжати, словенск. bė́žati, польск. bieżeć, в.-луж. běžeć, н.-луж. běžaś. Исконнородственно лит. bė́gti «бежать», греч. φέβομαι «я бегу», греч. φόβος «бегство, страх». Праслав. *bēgēti имеет соответствие в латышск. прош. bêdzu от bêgu, латышск. bêgt «бежать». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

бігати

Ближайшее родство

бігти

Ближайшее родство


бігамія

біга́мія (nominative singular)
біга́мії (nominative plural)
біга́мії (genitive singular)
біга́мій (genitive plural)
біга́мії (dative singular)
біга́міям (dative plural)
біга́мію (accusative singular)
біга́мії (accusative plural)
біга́мією (instrumental singular)
біга́міями (instrumental plural)
біга́мії (locative singular)
біга́міях (locative plural)
біга́міє* (vocative singular)
біга́мії* (vocative plural)

Происходит от лат. bi- «двух-; двойной; двоякий» (родств. bis «дважды») + γάμος «брак», далее из праиндоевр. *ǵame- «зять, жених, жениться» (ср.: русск. зять, лит. žentas «зять», латышск. znuots «зять», лат. gener «зять», др.-греч. γαμβρός «зять», алб. dhëndër «зять, жених», авестийск. zāmātar- «зять», санскр. जामातर् (jāmātar) «зять») .

бигамия, двоежёнство


біганина

Происходит от ??


бігання

бі́гання (nominative singular)
бі́гання (nominative plural)
бі́гання (genitive singular)
бі́гань (genitive plural)
бі́ганню (dative singular)
бі́ганням (dative plural)
бі́гання (accusative singular)
бі́гання (accusative plural)
бі́ганням (instrumental singular)
бі́ганнями (instrumental plural)
бі́ганні, бі́ганню (locative singular)
бі́ганнях (locative plural)
бі́гання* (vocative singular)
бі́гання* (vocative plural)

Происходит от ??

беганье, беготня; метание

бег (легкоатлетическая дисциплина)


біги

Происходит от ??


біготня

Происходит от гл. бігати, далее из праслав. *běgati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣгати, русск. бегать, укр. бíгати, болг. бя́гам, сербохорв. бjе̏гати, словен. bė́gati, чеш. běhat, польск. biegać, в.-луж. běhać, н.-луж. běgas. Связано чередованием с бежать, от праслав. *běžati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣжати, бѣжѫ (др.-греч. φεύγειν), русск. бежать, укр. бігати, бічи, сербохорв. бjѐжати, словенск. bė́žati, польск. bieżeć, в.-луж. běžeć, н.-луж. běžaś. Исконнородственно лит. bė́gti «бежать», греч. φέβομαι «я бегу», греч. φόβος «бегство, страх». Праслав. *bēgēti имеет соответствие в латышск. прош. bêdzu от bêgu, латышск. bêgt «бежать». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

бігати

Ближайшее родство


бігумаль

Происходит от ??


бігун

бігунки

Ближайшее родство

существительные

бігунок

Ближайшее родство

существительные

бігти

Ближайшее родство

бігати

Ближайшее родство


бігунець

Происходит от ??


бігунка

Происходит от ??


бігунки

Происходит от ??


бігунок

Происходит от ??


бігунці

Происходит от ??


бігунчик

Происходит от ??


бідак

Происходит от ??

бедняга, бедолага, горемыка


бідар

Происходит от ??


бідарка

Происходит от ??


бідаха

Происходит от ??


бідацтво

Происходит от ??


бідачка

Происходит от ??

бідак

Ближайшее родство

существительные

бедняга, бедолага (о женщине)


бідкання

Происходит от ??


бідкування

Происходит от ??


бідність

Происходит от прил. бідний, и сущ. біда, далее из праслав. *běda, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣда, русск. беда, укр. біда́, болг. беда, сербохорв. биjѐда, чешск. bída, др.-польск. biada, в.-луж., н.-луж. běda, далее восходит к праиндоевр. bheidh- «принуждать», от которого готск. 𐌱𐌰𐌹𐌳𐌾𐌰𐌽 (baidjan) «принуждать», др.-в.-нем. beitten «требовать», др.-греч. πείθω «убеждаю», лат. fido «полагаюсь», алб. bë «клятва». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

біда

Ближайшее родство

существительные

бідний

Ближайшее родство

прилагательные


біднішання

Происходит от ??


біднота

От прил. бідний, далее из праслав. *běda, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣда, русск. беда, укр. біда́, болг. беда, сербохорв. биjѐда, чешск. bída, др.-польск. biada, в.-луж., н.-луж. běda, далее восходит к праиндоевр. bheidh- «принуждать», от которого готск. 𐌱𐌰𐌹𐌳𐌾𐌰𐌽 (baidjan) «принуждать», др.-в.-нем. beitten «требовать», др.-греч. πείθω «убеждаю», лат. fido «полагаюсь», алб. bë «клятва». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

бідний

Ближайшее родство

прилагательные


бідняга

Происходит от ??


бідняжечка

Происходит от ??


бідняжка

Происходит от ??


бідняк

бідня́к (nominative singular)
бідняки́ (nominative plural)
бідняка́ (genitive singular)
біднякі́в (genitive plural)
бідняко́ві (dative singular)
бідняку́ (dative singular)
бідняка́м (dative plural)
бідняка́ (accusative singular)
біднякі́в (accusative plural)
бідняко́м (instrumental singular)
бідняка́ми (instrumental plural)
бідняко́ві (locative singular)
бідняку́ (locative singular)
бідняка́х (locative plural)
бідняку́ (vocative singular)
бідняки́ (vocative plural)

Происходит от ??


бідняцтво

Происходит от ??


біднячка

Происходит от ??


бідолаха

Происходит от ??


бідолашечка

Происходит от ??


бідолашка

Происходит от ??


бідон

бідо́н (nominative singular)
бідо́ни (nominative plural)
бідо́на (genitive singular)
бідо́нів (genitive plural)
бідо́нові (dative singular)
бідо́ну (dative singular)
бідо́нам (dative plural)
бідо́н (accusative singular)
бідо́ни (accusative plural)
бідо́ном (instrumental singular)
бідо́нами (instrumental plural)
бідо́ні (locative singular)
бідо́нах (locative plural)
бідо́ну* (vocative singular)
бідо́ни* (vocative plural)

Происходит от франц. bidon «бидон», далее из ср.-франц. bidon, из др.-сканд. bida, *biða «сосуд», из прагерм. *bidōn, *bidjan «ванна, сосуд», из праиндоевр. *bʰidʰ «горшок, ведро, бочка», *bʰeydʰ «плести, связывать». Родственно исл. biða «сосуд для молока», норв. bide «сосуд для молока», bidne «сосуд», лат. fidēlia «глиняный сосуд».


бідончик

Происходит от ??


бідонька

Происходит от ??


бідота

Происходит от ??


бідування

Происходит от ??

бедствование


біженець

Происходит от ??


біженка

Происходит от ??


біженство

Происходит от ??


біжутерія

біжуте́рія (nominative singular)
біжуте́рії (nominative plural)
біжуте́рії (genitive singular)
біжуте́рій (genitive plural)
біжуте́рії (dative singular)
біжуте́ріям (dative plural)
біжуте́рію (accusative singular)
біжуте́рії (accusative plural)
біжуте́рією (instrumental singular)
біжуте́ріями (instrumental plural)
біжуте́рії (locative singular)
біжуте́ріях (locative plural)
біжуте́ріє* (vocative singular)
біжуте́рії* (vocative plural)

Происходит от франц. bijouterie «бижутерия», далее из bijou «бижутерия», далее из брет. bizou «кольцо», далее из biz «палец», далее из праиндоевр. *perst-.

бі жу те́ рі·я


бізань

Происходит от ??


бізань-щогла

Происходит от ??

бізань щогла

бизань-мачта


бізнес

Происходит от ??


бізнесмен

Происходит от ??


бізон

Происходит от ??


бій

Происходит от ??

битьё, побои


бійка

Происходит от ??


бійниця

Происходит от ??


бійня

Происходит от ??


бік

Происходит от ??


бікарбонат

Происходит от ??


бікармінт

Происходит от ??


біквадрат

біквадра́т (nominative singular)
біквадра́ти (nominative plural)
біквадра́та (genitive singular)
біквадра́тів (genitive plural)
біквадра́тові (dative singular)
біквадра́ту (dative singular)
біквадра́там (dative plural)
біквадра́т (accusative singular)
біквадра́ти (accusative plural)
біквадра́том (instrumental singular)
біквадра́тами (instrumental plural)
біквадра́ті (locative singular)
біквадра́тах (locative plural)
біквадра́ту* (vocative singular)
біквадра́ти* (vocative plural)

Происходит от ??


білан

Происходит от прил. білий, далее из праслав. *bělъ, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣлъ, русск. белый, укр. білий (русин. білый), бел. белы, болг. бял, макед. бел, сербохорв. би̏о, биjѐла, словен. bel, чеш. bílý, словац. biely, польск. biały, кашуб. biôłi, силез. bioły, полаб. b́olĕ, н.-луж., в.-луж. běły. Исконнородственно др.-инд. bhālam «блеск», bhāti «светит, сияет», греч. πεφήσεται «явиться» (от φαίνω из *φάνι̯ω), πέφη ̇ ἐφάνη (Гесихий), лит. boiúoti «отливать белым, белеть», латышск. bãls «бледный, блеклый», лит. balas «белый», греч. φαλός λευκός (Гесихий), φάλιος «светлый, белый», кимрск. bal «белолицый», алб. ballë «лоб», др.-исл. báI «огонь», далее лит. balà «болото», báltas «белый». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

білий

Ближайшее родство

прилагательные


білатеральність

Происходит от ??

білатеральність

билатеральность


білення

Происходит от ??


білет

От франц. billet «записка; билет» (с 1457 г.), из ст.-франц. billette, уменьш. от bille.


білетер

Происходит от ??

білетерка

Ближайшее родство

существительные


білетерка

Происходит от ??


білетик

Происходит от ??


білизна

Происходит от ??


білизна

Происходит от ??


білизна

Происходит от ??


білило

Происходит от ??


білильня

Происходит от ??


білі

Происходит от ??


білігност

Происходит от ??


білінгвізм

Происходит от ??

білінгв

Ближайшее родство

существительные

білінгва

Ближайшее родство

существительные

білінгвістичний

Ближайшее родство

прилагательные


біління

Происходит от ??


білість

бі́лість (nominative singular)
бі́лості (nominative plural)
бі́лості (genitive singular)
бі́лостей (genitive plural)
бі́лості (dative singular)
бі́лостям (dative plural)
бі́лість (accusative singular)
бі́лості (accusative plural)
бі́лістю (instrumental singular)
бі́лостями (instrumental plural)
бі́лості (locative singular)
бі́лостях (locative plural)
бі́лосте* (vocative singular)
бі́лості* (vocative plural)

білизна

Ближайшее родство

существительные

білина

Ближайшее родство

существительные

білий

Ближайшее родство

прилагательные


білітраст

Происходит от ??


білка

бі́лка (nominative singular)
бі́лки (nominative plural)
бі́лки (genitive singular)
бі́лок (genitive plural)
бі́лці (dative singular)
бі́лкам (dative plural)
бі́лку (accusative singular)
бі́лок (accusative plural)
бі́лкою (instrumental singular)
бі́лками (instrumental plural)
бі́лці (locative singular)
бі́лках (locative plural)
бі́лко (vocative singular)
бі́лки (vocative plural)

Происходит от др.-русск. бѣла (СПИ), бѣла вѣверица «белая белка» (Лаврентьевск. и Ипатьевск. летоп. под 859 г.). Благодаря этим свидетельствам этимология ясна и связь с бѣлъ «белый» является доказанной. Тогда от прилагательного белый, далее от праслав. *bělъ, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бѣлъ, русск. белый, укр. білий (русин. білый), бел. белы, болг. бял, макед. бел, сербохорв. би̏о, биjѐла, словен. bel, чеш. bílý, словац. biely, польск. biały, кашуб. biôłi, силез. bioły, полаб. b́olĕ, н.-луж., в.-луж. běły.

білченя

Ближайшее родство

существительные

білячий

Ближайшее родство

прилагательные

Бійці, мов білки, вправно перескакували по столітніх повалених деревах

Бойцы, словно белки, проворно перепрыгивали по столетним поваленным деревьям.

Олесь Гончар, «Прапороносці»

Олесь Гончар

Прапороносці


білковина

Происходит от ??


білковість

Происходит от ??


білль

Происходит от ??


біловус

Происходит от ??


білогвардієць

Происходит от ??

білогвардійка

Ближайшее родство

существительные

білогвардійщина

Ближайшее родство

существительные

білогвардійський

Ближайшее родство

прилагательные

білогвардієць

белогвардеец


білогвардійка

Происходит от ??

білогвардійка

белогвардейка


білогвардійщина

Происходит от ??

білогвардійщина

белогвардейщина


білоемігрант

Происходит от ??

білоемігрант

белоэмигрант


білоемігрантка

Происходит от ??

білоемігрантка

белоэмигрантка


білозубка

Происходит от ??


білок

біло́к (nominative singular)
білки́ (nominative plural)
білка́ (genitive singular)
білкі́в (genitive plural)
білко́ві (dative singular)
білку́ (dative singular)
білка́м (dative plural)
біло́к (accusative singular)
білки́ (accusative plural)
білко́м (instrumental singular)
білка́ми (instrumental plural)
білко́ві (locative singular)
білку́ (locative singular)
білка́х (locative plural)
білку́* (vocative singular)
білки́* (vocative plural)

Происходит от ??

білковина

Ближайшее родство

существительные

білковий

Ближайшее родство

прилагательные

белок (органическое вещество), протеин

Білки відіграють особливо важливу роль в біології, тому що вони є незамінною основою живої речовини.

Белки играют особенно важную роль в биологии, так как они являются незаменимой основой живого вещества.

белок (яичный)

Тонка оболонка відокремлює жовток від білка.

Тонкая оболочка отделяет желток от белка.

белок (оболочка глаза)


білокозак

Происходит от ??


білокопитник

Происходит от ??

білокопитник

белокопытник


білокрів'я

Происходит от ??


білолоз

Происходит от ??

белолоз, белотал


білон

Происходит от ??


білоочка

Происходит от ??


білорибиця

білори́биця (nominative singular)
білори́биці (nominative plural)
білори́биці (genitive singular)
білори́биць (genitive plural)
білори́биці (dative singular)
білори́бицям (dative plural)
білори́бицю (accusative singular)
білори́биць (accusative plural)
білори́бицею (instrumental singular)
білори́бицями (instrumental plural)
білори́биці (locative singular)
білори́бицях (locative plural)
білори́бице (vocative singular)
білори́биці (vocative plural)

Происходит от ??

риба

Ближайшее родство

существительные

білориб'ячи

Ближайшее родство

прилагательные

білий

Ближайшее родство

прилагательные


білорус

Происходит от ??


білорусистика

Происходит от ??

білорусистика

белорусоведение


білоручка

білору́чка (nominative singular)
білору́чки (nominative plural)
білору́чки (genitive singular)
білору́чок (genitive plural)
білору́чці (dative singular)
білору́чкам (dative plural)
білору́чку (accusative singular)
білору́чок (accusative plural)
білору́чкою (instrumental singular)
білору́чками (instrumental plural)
білору́чці (locative singular)
білору́чках (locative plural)
білору́чко (vocative singular)
білору́чки (vocative plural)

Происходит от ??

бі ло ру́ч ка


білосніжність

Происходит от ??

білосніжність

белоснежность


білоцвіт

Происходит от ??

белоцвет, растение с белыми цветами


білоцвіття

Происходит от ??

растение, покрытое белыми цветами


білочка

Происходит от ??


білочок

Происходит от ??


білоягідник

Происходит от ??

снежноягодник


білувальник

Происходит от ??

свежевальщик


білування

Происходит от ??


білуватість

Происходит от ??


білуга

Происходит от ??


білужина

Происходит от ??


білуха

Происходит от ??


білявка

біля́вка (nominative singular)
біля́вки (nominative plural)
біля́вки (genitive singular)
біля́вок (genitive plural)
біля́вці (dative singular)
біля́вкам (dative plural)
біля́вку (accusative singular)
біля́вок (accusative plural)
біля́вкою (instrumental singular)
біля́вками (instrumental plural)
біля́вці (locative singular)
біля́вках (locative plural)
біля́вко (vocative singular)
біля́вки (vocative plural)

Происходит от ??

белянка (женщина)


білявочка

біля́вочка (nominative singular)
біля́вочки (nominative plural)
біля́вочки (genitive singular)
біля́вочок (genitive plural)
біля́вочці (dative singular)
біля́вочкам (dative plural)
біля́вочку (accusative singular)
біля́вочок (accusative plural)
біля́вочкою (instrumental singular)
біля́вочками (instrumental plural)
біля́вочці (locative singular)
біля́вочках (locative plural)
біля́вочко (vocative singular)
біля́вочки (vocative plural)

Происходит от ??

біл я́в оч ка


біляк

біля́к (nominative singular)
біляки́ (nominative plural)
біляка́ (genitive singular)
білякі́в (genitive plural)
біляко́ві, біляку́ (dative singular)
біляка́м (dative plural)
біляка́ (accusative singular)
білякі́в (accusative plural)
біляко́м (instrumental singular)
біляка́ми (instrumental plural)
біляко́ві, біляку́ (locative singular)
біляка́х (locative plural)
біляку́ (vocative singular)
біляки́ (vocative plural)

Происходит от ??


білянка

біля́нка (nominative singular)
біля́нки (nominative plural)
біля́нки (genitive singular)
біля́нок (genitive plural)
біля́нці (dative singular)
біля́нкам (dative plural)
біля́нку (accusative singular)
біля́нок (accusative plural)
біля́нкою (instrumental singular)
біля́нками (instrumental plural)
біля́нці (locative singular)
біля́нках (locative plural)
біля́нко (vocative singular)
біля́нки (vocative plural)

Происходит от ??

біля́ночка

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

белянка (женщина)

белизна (лица)


більйон

Происходит от ??


більмо

Происходит от ??


більшання

Происходит от ??


більшість

Происходит от ??


більшовизація

більшовиза́ція (nominative singular)
більшовиза́ції (nominative plural)
більшовиза́ції (genitive singular)
більшовиза́цій (genitive plural)
більшовиза́ції (dative singular)
більшовиза́ціям (dative plural)
більшовиза́цію (accusative singular)
більшовиза́ції (accusative plural)
більшовиза́цією (instrumental singular)
більшовиза́ціями (instrumental plural)
більшовиза́ції (locative singular)
більшовиза́ціях (locative plural)
більшовиза́ціє* (vocative singular)
більшовиза́ції* (vocative plural)

Происходит от ??

більшовиза́ція

большевизация


більшовизм

Заимствовано из русского, далее от существительного большевик, далее от существительного большинство и прилагательного больше, далее от прилагательного большой, далее от праслав., от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. бол͂ии м., бол͂ьши ж., болѥ, русск. больший, большой, укр. більший, болг. бо́ле «больше», сербохорв. бо̏љи «лучший», словенск. bȯ̑lje «лучше», чешск. только Boleslav, польск. Bolesław.

більшовизація

Ближайшее родство

существительные

більшовик

Ближайшее родство

существительные

більшовичка

Ближайшее родство

существительные

більшість

Ближайшее родство

существительные

більшовицький

Ближайшее родство

прилагательные

більшовизувати

Ближайшее родство

біль шо ви́зм


більшовик

більшови́к (nominative singular)
більшовики́ (nominative plural)
більшовика́ (genitive singular)
більшовикі́в (genitive plural)
більшовико́ві, більшовику́ (dative singular)
більшовика́м (dative plural)
більшовика́ (accusative singular)
більшовикі́в (accusative plural)
більшовико́м (instrumental singular)
більшовика́ми (instrumental plural)
більшовико́ві, більшовику́ (locative singular)
більшовика́х (locative plural)
більшовику́ (vocative singular)
більшовики́ (vocative plural)

більшовичка

Ближайшее родство

существительные

більшовицький

Ближайшее родство

прилагательные

біль шо ви́к


більшовичка

більшови́чка (nominative singular)
більшови́чки (nominative plural)
більшови́чки (genitive singular)
більшови́чок (genitive plural)
більшови́чці (dative singular)
більшови́чкам (dative plural)
більшови́чку (accusative singular)
більшови́чок (accusative plural)
більшови́чкою (instrumental singular)
більшови́чками (instrumental plural)
більшови́чці (locative singular)
більшови́чках (locative plural)
більшови́чко (vocative singular)
більшови́чки (vocative plural)

Происходит от ??

більшови́к

Ближайшее родство

существительные

більшови́цький

Ближайшее родство

прилагательные

більшови́чка

женск. к більшови́к; большевичка


біметалізм

Происходит от лат. bis «дважды» + metallum «металл».

біметалічний

Ближайшее родство

прилагательные

бі ме та лі́зм


біметасоматоз

біметасомато́з (nominative singular)
біметасомато́зи (nominative plural)
біметасомато́за (genitive singular)
біметасомато́зів (genitive plural)
біметасомато́зові (dative singular)
біметасомато́зу (dative singular)
біметасомато́зам (dative plural)
біметасомато́з (accusative singular)
біметасомато́зи (accusative plural)
біметасомато́зом (instrumental singular)
біметасомато́зами (instrumental plural)
біметасомато́зі (locative singular)
біметасомато́зах (locative plural)
біметасомато́зе* (vocative singular)
біметасомато́зи* (vocative plural)

Происходит от ??

бі ме та со ма то́з

биметасоматоз


бімс

бі́мс (nominative singular)
бі́мси (nominative plural)
бі́мса (genitive singular)
бі́мсів (genitive plural)
бі́мсові (dative singular)
бі́мсу (dative singular)
бі́мсам (dative plural)
бі́мс (accusative singular)
бі́мси (accusative plural)
бі́мсом (instrumental singular)
бі́мсами (instrumental plural)
бі́мсі (locative singular)
бі́мсах (locative plural)
бі́мсе* (vocative singular)
бі́мси* (vocative plural)

Происходит от ??


біндер

бі́ндер (nominative singular)
бі́ндери (nominative plural)
бі́ндера (genitive singular)
бі́ндерів (genitive plural)
бі́ндерові (dative singular)
бі́ндеру (dative singular)
бі́ндерам (dative plural)
бі́ндер (accusative singular)
бі́ндери (accusative plural)
бі́ндером (instrumental singular)
бі́ндерами (instrumental plural)
бі́ндері (locative singular)
бі́ндерах (locative plural)
бі́ндере* (vocative singular)
бі́ндери* (vocative plural)

Происходит от ??


бінокль

Происходит от франц. binocle «пенсне; очки», далее из лат. binoculus «двуглазый», далее из bini «по два» + oculus «глаз, око» (по образцу monoculus «одноглазый»).


бінормаль

бінорма́ль (nominative singular)
бінорма́лі (nominative plural)
бінорма́лі (genitive singular)
бінорма́лей (genitive plural)
бінорма́лі (dative singular)
бінорма́лям (dative plural)
бінорма́ль (accusative singular)
бінорма́лі (accusative plural)
бінорма́ллю (instrumental singular)
бінорма́лями (instrumental plural)
бінорма́лі (locative singular)
бінорма́лях (locative plural)
бінорма́ле* (vocative singular)
бінорма́лі* (vocative plural)

Происходит от ??


біоакустика

Происходит от ??


біобібліограф

Происходит от ??

біобібліограф

биобиблиограф


біобібліографія

Происходит от ??

біобібліографія

биобиблиография


біогенез

Происходит от ??


біогеносфера

Происходит от ??

біогеносфера

биогеносфера


біогеографія

Происходит от ??

біогеографія

биогеография


біогеохімія

Происходит от ??


біогеоценоз

Происходит от ??


біограф

біо́граф (nominative singular)
біо́графи (nominative plural)
біо́графа (genitive singular)
біо́графів (genitive plural)
біо́графові, біо́графу (dative singular)
біо́графам (dative plural)
біо́графа (accusative singular)
біо́графів (accusative plural)
біо́графом (instrumental singular)
біо́графами (instrumental plural)
біо́графові, біо́графі (locative singular)
біо́графах (locative plural)
біо́графе (vocative singular)
біо́графи (vocative plural)

Происходит от лат. biographia, от βίος «жизнь», далее из праиндоевр. *gweie- «жить» + γράφω «пишу; рисую; описываю», далее из праиндоевр. *gerbh- «царапать» (ср.: русск. жребий, латышск. gripsta «царапина», др.-в.-нем. kerban «вырезать», нем. Kerbe «насечка», англ. carve «вырезать», др.-греч. γράφω «писать»)..

біографія

Ближайшее родство

существительные

біографічний

Ближайшее родство

прилагательные

він — мій біограф


біографія

Uk-біографія.ogg

біогра́фія (nominative singular)
біогра́фії (nominative plural)
біогра́фії (genitive singular)
біогра́фій (genitive plural)
біогра́фії (dative singular)
біогра́фіям (dative plural)
біогра́фію (accusative singular)
біогра́фії (accusative plural)
біогра́фією (instrumental singular)
біогра́фіями (instrumental plural)
біогра́фії (locative singular)
біогра́фіях (locative plural)
біогра́фіє* (vocative singular)
біогра́фії* (vocative plural)

біограф

Ближайшее родство

существительные

біографічний

Ближайшее родство

прилагательные

бі о гра́ фі·я


біогумус

Происходит от ??


біодинаміка

Происходит от ??

біодинамічний

Ближайшее родство

прилагательные

бі о ди на́ мі ка


біоенергетика

Происходит от ??

біоенергетика

биоэнергетика


біозона

Происходит от ??


біоінженерія

Происходит от ??

біоінженерія

биоинженерия


біокаталіз

Происходит от ??

біокаталізатор

Ближайшее родство

существительные


біолін

Происходит от ??


біоліт

Происходит от ??


біолог

Происходит от ??

біологія

Ближайшее родство

существительные

біологічний

Ближайшее родство

прилагательные


біологізм

Происходит от ??


біологія

Uk-біологія.ogg

біологія (nominative singular)
біології (nominative plural)
біології (genitive singular)
біологій (genitive plural)
біології (dative singular)
біологіям (dative plural)
біологію (accusative singular)
біології (accusative plural)
біологією (instrumental singular)
біологіями (instrumental plural)
біології (locative singular)
біологіях (locative plural)
біологіє* (vocative singular)
біології* (vocative plural)

Происходит от др.-греч. βίος «жизнь», далее из праиндоевр. *gweie- «жить». и λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова».

біолог

Ближайшее родство

существительные

біологізм

Ближайшее родство

существительные

біологічний

Ближайшее родство

прилагательные

біологічно

Ближайшее родство

бі о ло гі·я


біолокація

Происходит от ??


біомаса

біома́са (nominative singular)
біома́си (nominative plural)
біома́си (genitive singular)
біома́с (genitive plural)
біома́сі (dative singular)
біома́сам (dative plural)
біома́су (accusative singular)
біома́си (accusative plural)
біома́сою (instrumental singular)
біома́сами (instrumental plural)
біома́сі (locative singular)
біома́сах (locative plural)
біома́со* (vocative singular)
біома́си* (vocative plural)

Происходит от ??


біометрія

Происходит от англ. biometry (с 1831 г.) «биометрия», составленного из др.-греч. βίος «жизнь», далее из праиндоевр. *gweie- «жить», + metrum «мера», далее из др.-греч. μέτρον «мера», далее из праиндоевр. *meh₁- «мерять».


біомеханіка

Происходит от ??

біомеханічний

Ближайшее родство

прилагательные

біомеха́ніка


біоміцин

Происходит от ??

біоміциновий

Ближайшее родство

прилагательные

бі о мі ци́н


біоніка

Происходит от ??


біономія

Происходит от ??


біонт

Происходит от ??


біооб'єкт

Происходит от ??


біопаливо

бі о па́ ли во


біополе

Происходит от ??


біопотенціал

Происходит от ??

біопотенціал

биопотенциал


біопрепарат

Происходит от ??


біопсія

Происходит от ??


біосинтез

Происходит от ??


біостанція

Происходит от ??


біострум

Происходит от ??


біосфера

біосфе́ра (nominative singular)
біосфе́ри (nominative plural)
біосфе́ри (genitive singular)
біосфе́р (genitive plural)
біосфе́рі (dative singular)
біосфе́рам (dative plural)
біосфе́ру (accusative singular)
біосфе́ри (accusative plural)
біосфе́рою (instrumental singular)
біосфе́рами (instrumental plural)
біосфе́рі (locative singular)
біосфе́рах (locative plural)
біосфе́ро* (vocative singular)
біосфе́ри* (vocative plural)

Происходит от ??

біосферний

Ближайшее родство

прилагательные


біота

Происходит от ??


біотехнія

Происходит от ??


біотин

Происходит от ??


біотип

Происходит от ??


біотит

Происходит от ??


біотоп

Происходит от ??


біотрон

Происходит от ??


біофак

Происходит от ??


біофенологія

Происходит от ??

біофенологія

биофенология


біофізик

Происходит от ??


біофізика

Происходит от ??


біофільтр

Происходит от ??


біохімік

Происходит от ??

біохімія

Ближайшее родство

существительные

біохімічний

Ближайшее родство

прилагательные


біохімія

Происходит от ??

біохімік

Ближайшее родство

существительные

біохімічний

Ближайшее родство

прилагательные


біохор

Происходит от ??


біоценоз

Происходит от ??


біоценологія

Происходит от ??

біоценологія

биоценология


біоцикл

Происходит от ??


біпатрид

Происходит от ??


біпінарія

Происходит от ??


біплан

Происходит от ??


біполід

Происходит от ??


біполярність

Происходит от ??

біполярність

биполярность


біпризма

Происходит от ??


біржа

Происходит от ??


біржовик

Происходит от ??


біронівщина

Происходит от ??


бірюза

Происходит от тур. piruzä, fīrūza из перс. pīrōze, авест. *paitiraōčah-.

бірюзовий

Ближайшее родство

прилагательные


бісегментація

Происходит от ??

бісегментація

бисегментация, деление на две равные части


бісексуалізм

Происходит от ??

бісексуалізм

бисексуализм


бісектор

Происходит от ??


бісектриса

бісектри́са (nominative singular)
бісектри́си (nominative plural)
бісектри́си (genitive singular)
бісектри́с (genitive plural)
бісектри́сі (dative singular)
бісектри́сам (dative plural)
бісектри́су (accusative singular)
бісектри́си (accusative plural)
бісектри́сою (instrumental singular)
бісектри́сами (instrumental plural)
бісектри́сі (locative singular)
бісектри́сах (locative plural)
бісектри́со* (vocative singular)
бісектри́си* (vocative plural)

Происходит от ??


бісер

От др.-русск., русск.-церк.-слав. бисьръ, начиная с Остром., укр. би́сер, ст.-слав. бисьръ «жемчуг» (Супр., Клоц.), болг. би́сер, сербохорв. бѝсер. В русск. пришло из цслав. Соответствует народн. же́мчуг. Заимств. через тюрк. *büsrä из араб. buser, множ. ч. от bursa «зёрнышко из стекла».


бісерина

Происходит от ??


бісеринка

Происходит от ??


бісик

Происходит от ??


бісиноз

Происходит от ??


бісиця

Происходит от ??


бісквіт

біскві́т (nominative singular)
біскві́ти (nominative plural)
біскві́та (genitive singular)
біскві́тів (genitive plural)
біскві́тові (dative singular)
біскві́ту (dative singular)
біскві́там (dative plural)
біскві́т (accusative singular)
біскві́ти (accusative plural)
біскві́том (instrumental singular)
біскві́тами (instrumental plural)
біскві́ті (locative singular)
біскві́ту (locative singular)
біскві́тах (locative plural)
біскві́ту* (vocative singular)
біскві́ти* (vocative plural)

Происходит от ??

бісквітний

Ближайшее родство

прилагательные


біскуп

Происходит от ??


бісмаліт

Происходит от ??


бісмутит

Происходит от ??


біснування

Происходит от ??


біснуватість

Происходит от ??

біснуватість

бесноватость


бісульфат

Происходит от ??


бісульфіт

Происходит от ??


біт

Происходит от ??


біт-група

Происходит от ??


бітенг

Происходит от ??


бітинія

Происходит от ??


бітник

бітництво

Ближайшее родство

существительные

бітниківський

Ближайшее родство

прилагательные


бітональність

Происходит от ??

бі то на́ль ність

битональность


бітум

Из лат. bitumen «минеральная смола, асфальт», далее из неустановленной формы; предположительно из кельтск.; сравнивают с галльск. betulla «берёза».


бітумізація

бітуміза́ція (nominative singular)
бітуміза́ції (nominative plural)
бітуміза́ції (genitive singular)
бітуміза́цій (genitive plural)
бітуміза́ції (dative singular)
бітуміза́ціям (dative plural)
бітуміза́цію (accusative singular)
бітуміза́ції (accusative plural)
бітуміза́цією (instrumental singular)
бітуміза́ціями (instrumental plural)
бітуміза́ції (locative singular)
бітуміза́ціях (locative plural)
бітуміза́ціє* (vocative singular)
бітуміза́ції* (vocative plural)

Происходит от ??

бітум

Ближайшее родство

существительные

бітуміза́ція


бітумовоз

Происходит от ??

бітум

Ближайшее родство

существительные

бі ту мо во́з


біфіляр

Происходит от ??


біфуркація

біфурка́ція (nominative singular)
біфурка́ції (nominative plural)
біфурка́ції (genitive singular)
біфурка́цій (genitive plural)
біфурка́ції (dative singular)
біфурка́ціям (dative plural)
біфурка́цію (accusative singular)
біфурка́ції (accusative plural)
біфурка́цією (instrumental singular)
біфурка́ціями (instrumental plural)
біфурка́ції (locative singular)
біфурка́ціях (locative plural)
біфурка́ціє* (vocative singular)
біфурка́ції* (vocative plural)

біфуркаційний

Ближайшее родство

прилагательные

бі фур ка́ ці·я


біфштекс

Происходит от англ. beefsteak (вариант: beef steak) «бифштекс», из beef «бык, говядина» и steak «кусок мяса».


біхевіоризм

Происходит от англ. behavior «поведение», от ср.-англ. behave + haviour

біхевіорист

Ближайшее родство

существительные

біхевіористка

Ближайшее родство

существительные

біхевіористський

Ближайшее родство

прилагательные

бі хе ві о ри́зм


біхроматометрія

Происходит от ??

біхроматометрія

бихроматометрия


біцепс

бицепс, двуглавая мышца


біцилін

Происходит от ??


блават

блава́т (nominative singular)
блава́ти (nominative plural)
блава́та (genitive singular)
блава́тів (genitive plural)
блава́тові (dative singular)
блава́ту (dative singular)
блава́там (dative plural)
блава́т (accusative singular)
блава́ти (accusative plural)
блава́том (instrumental singular)
блава́тами (instrumental plural)
блава́ті (locative singular)
блава́тах (locative plural)
блава́ту* (vocative singular)
блава́ти* (vocative plural)

Происходит от ??


благання

Происходит от ??


благовірна

Происходит от ??


благовірний

Происходит от ??


благовісник

Происходит от ??

благовестник


благовісниця

Происходит от ??

благовісниця

благовестница


благовіст

благовіститель

Ближайшее родство

существительные

благовістити

Ближайшее родство


Благовіщення

Происходит от ??

Благовіщення

Благовещение, Благовещенье

На Благовіщення ще вона закопала у муравлисько сіль, булку і намисто.

Коцюбинський

Коцюбинський


благовоління

Происходит от ??

благовоління

благоволение


благоговіння

Происходит от ??

благоговіння

благоговение


благоденство

Происходит от ??

благоденство

благоденствие


благоденствування

Происходит от ??

благоденствування

благоденствование


благодійник

Происходит от ??

благотворитель


благодійництво

Происходит от ??

благодійництво

благодетельность

благотворительность


благодійниця

Происходит от ??

благодійниця

благодетельница

благотворительница


благодійність

Происходит от ??

благодійність

благодетельность

благотворительность


благодіяння

Происходит от ??


благодушність

Происходит от ??

благодушність


благозвучність

Происходит от ??

благозвучність


благонадійність

Происходит от ??

благонадійність

благонадёжность


благонаміреність

Происходит от ??

благонаміреність

благонамеренность


благополучність

благополу́чність (nominative singular)
благополу́чності (nominative plural)
благополу́чності (genitive singular)
благополу́чностей (genitive plural)
благополу́чності (dative singular)
благополу́чностям (dative plural)
благополу́чність (accusative singular)
благополу́чності (accusative plural)
благополу́чністю (instrumental singular)
благополу́чностями (instrumental plural)
благополу́чності (locative singular)
благополу́чностях (locative plural)
благополу́чносте* (vocative singular)
благополу́чності* (vocative plural)

От прил. благополучний, далее из ??

благополуччя

Ближайшее родство

существительные

благополучний

Ближайшее родство

прилагательные

благополучно

Ближайшее родство

бла го по лу́ч ність

благополучность, благополучие


благополуччя

Происходит от ??

благополу́ччя

благополучие


благопристойність

Происходит от ??

благопристойність

благопристойность


благородіє

Происходит от ??


благородність

Происходит от ??

благородність

благородность


благословення

благослове́ння (nominative singular)
благослове́ння (nominative plural)
благослове́ння (genitive singular)
благослове́нь (genitive plural)
благослове́нню (dative singular)
благослове́нням (dative plural)
благослове́ння (accusative singular)
благослове́ння (accusative plural)
благослове́нням (instrumental singular)
благослове́ннями (instrumental plural)
благослове́нні, благослове́нню (locative singular)
благослове́ннях (locative plural)
благослове́ння* (vocative singular)
благослове́ння* (vocative plural)

Происходит от ??

благословіння

Ближайшее родство

существительные

благословенний

Ближайшее родство

прилагательные

благословляти

Ближайшее родство

благословити

Ближайшее родство

бла го сло ве́н ня

благословение


благостиня

Происходит от ??


благотворність

Происходит от ??

благотворність

благотворность


благоустрій

Происходит от ??

благоустройство


благоустроєність

благоустро́єність (nominative singular)
благоустро́єності (nominative plural)
благоустро́єності (genitive singular)
благоустро́єностей (genitive plural)
благоустро́єності (dative singular)
благоустро́єностям (dative plural)
благоустро́єність (accusative singular)
благоустро́єності (accusative plural)
благоустро́єністю (instrumental singular)
благоустро́єностями (instrumental plural)
благоустро́єності (locative singular)
благоустро́єностях (locative plural)
благоустро́єносте* (vocative singular)
благоустро́єності* (vocative plural)

От прил. благоустроєний, далее из ??

благоустроєний

Ближайшее родство

прилагательные

бла го у стро́ є ність

благоустроенность


благочестя

Происходит от ??


блаженствування

Происходит от ??

блаженствування

блаженствование


блазенство

Происходит от ??


блазень

Uk-блазень.ogg

бла́зень (nominative singular)
бла́зні (nominative plural)
бла́зня (genitive singular)
бла́знів (genitive plural)
бла́зневі (dative singular)
бла́зню (dative singular)
бла́зням (dative plural)
бла́зеня (accusative singular)
бла́знів (accusative plural)
бла́знем (instrumental singular)
бла́знями (instrumental plural)
бла́зневі (locative singular)
бла́зні (locative singular)
бла́зню (locative singular)
бла́знях (locative plural)
бла́зню (vocative singular)
бла́зні (vocative plural)

Происходит от ??

блазеня

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

блазник

Ближайшее родство

уменьш.-ласк. формы

блазнюк

Ближайшее родство

существительные

блазнювання

Ближайшее родство

существительные

блазнівський

Ближайшее родство

прилагательные

блазенський

Ближайшее родство

прилагательные

блазнювати

Ближайшее родство

блазнитися

Ближайшее родство

шут, скоморох, паяц; гаер; клоун (рыжий); вран, шут гороховый


блазнювання

Происходит от ??


блазнюк

Происходит от ??


блакить

Происходит блакитний


бланкізм

От франц. blanquisme, далее из Blanqui «Бланки», далее из ??.


бланкіст

бланкістський

Ближайшее родство

прилагательные


бланфікс

Происходит от ??


бланшування

Происходит от ??

бланширование


бластокінез

Происходит от ??


бластомікоз

Происходит от ??


бластоміцети

Происходит от ??

бластоміцети

бластомицеты


бластуляція

Происходит от ??


блейвейс

Происходит от ??

блейвейс (аналогично русскому слову)


блекота

блекота́ (nominative singular)
блекоти́ (genitive singular)
блекоті́ (dative singular)
блекоту́ (accusative singular)
блекото́ю (instrumental singular)
блекоті́ (locative singular)
блекото́* (vocative singular)

Происходит от ??

блекотний

Ближайшее родство

прилагательные


бленорея

Происходит от ??


блешня

Происходит от ??


близнюк

Uk-близнюк.ogg

Происходит от ??


близнючка

Происходит от ??

женск. близнец


близнючок

Происходит от ??


близькість

Происходит от ??


блимавка

Происходит от ??


блимання

Происходит от ??


блиск

Происходит от ??


блискавиця

Происходит от ??


блискавичність

Происходит от ??

блискавичність

молниеносность


блискавка

Происходит от ??


блискавковідвід

Происходит от ??

блискавковідвід


блискання

Происходит от ??


блискіт

Происходит от ??


блискітка

Происходит от ??


блискотання

Происходит от ??


блискотіння

Происходит от ??


блискунець

Происходит от ??


блищак

Происходит от ??


блищання

Происходит от ??


блищик

Происходит от ??


блідість

Происходит от ??


блідота

Происходит от ??


блідуватість

Происходит от ??

блідуватість

бледноватость


бліндаж

бліндажний

Ближайшее родство

прилагательные


блістер

Происходит от ??


бліц

Происходит от ??


бліцкриг

Происходит от нем. Blitzkrieg «блицкриг; молниеносная война», из Blitz «молния» + Krieg «война».

За стратегією бліцкригу танкові підрозділи за підтримки піхоти прориваються в тил супротивника, обходячи і оточуючи сильно укріплені позиції.


бліцопитування

Происходит от ??

бліцопитування


бліцтурнір

Происходит от ??


блішка

Происходит от ??


блок-апарат

Происходит от ??

блок-аппарат


блок-дільниця

блок-дільни́ця (nominative singular)
блок-дільни́ці (nominative plural)
блок-дільни́ці (genitive singular)
блок-дільни́ць (genitive plural)
блок-дільни́ці (dative singular)
блок-дільни́цям (dative plural)
блок-дільни́цю (accusative singular)
блок-дільни́ці (accusative plural)
блок-дільни́цею (instrumental singular)
блок-дільни́цями (instrumental plural)
блок-дільни́ці (locative singular)
блок-дільни́цях (locative plural)
блок-дільни́це* (vocative singular)
блок-дільни́ці* (vocative plural)

Происходит от ??

блок-ділянка

Ближайшее родство

существительные

блок дільни́ця

ж.-д. блок-участок


блокінг-генератор

Происходит от ??

блокінг генератор

блокинг-генератор


блокування

Происходит от ??

блокирование


блощиця

Происходит от ??


блощичник

Происходит от ??


блудливість

От прил. блудливий и сущ. блуд, далее из праслав., от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. блѫдъ (греч. πορνεία), ср.: укр. блуд, сербохорв. блу̑д — то же, словенск. blǫ̑d «ошибка», чешск. blud «заблуждение», польск. błąd (род. п. błędu) — то же, в.-луж. błud «заблуждение», н.-луж. błud «блуждающий огонек». Сюда же блуди́ть, укр. блуди́ти — то же, ст.-слав. блѫдити, блѫждѫ, болг. блъдя́, сербохорв. блу́дити, блу̑ди̑м, словенск. blóditi «заблуждаться, ошибаться», польск. błądzić «блуждать», в.-луж. błudźić, н.-луж. błuźiś. Другая ступень чередования представлена в бляду́, блядь. Ср. лит. blañdas 1. «хмурость», 2. «помрачение взора, ума»; blandýtis 1. «хмуриться», 2. «трезветь», 3. «блуждать», латышск. bluodities «слоняться, шататься», готск. blandan «мешать», др.-в.-нем. blantan «мешать», blentan «ослеплять». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

блуд

Ближайшее родство

существительные

блудливий

Ближайшее родство

прилагательные


блудниця

Происходит от ??


блуканина

Происходит от ??


блукання

блука́ння (nominative singular)
блука́ння (nominative plural)
блука́ння (genitive singular)
блука́нь (genitive plural)
блука́нню (dative singular)
блука́нням (dative plural)
блука́ння (accusative singular)
блука́ння (accusative plural)
блука́нням (instrumental singular)
блука́ннями (instrumental plural)
блука́нні, блука́нню (locative singular)
блука́ннях (locative plural)
блука́ння* (vocative singular)
блука́ння* (vocative plural)

От гл. блукати, далее из ??

блукати

Ближайшее родство


блювал

Происходит от англ. blue whale или нем. Blauwal.

блювал (аналогично русскому слову)


блювота

Происходит от гл. блювати, далее из праслав. *bljuvati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав., др.-русск. бльвати, русск.-церк.-слав. бльвати, блювати, блюѭ, русск. блевать, блюю́, укр. блюва́ти, блюю́, болг. блю́вам, сербохорв. бљу̀вати, бљу̏jе̑м, словенск. bljuváti, bljújem, др.-чешск. bl'uju, blvati, чешск. bliji, blít, польск. bluć, bluję, в.-луж. bluju, bluwać, н.-луж. bluju, bluwaś. Родственны лит. bliáuju, bliáuti «мычать, блеять», bliūvù, bliū́ti «замычать», латышск. bl̨aût, -aûju «блею, кричу», греч. φλύω «переполняюсь; бью ключом; болтаю». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

блювання

Ближайшее родство

существительные

блювотина

Ближайшее родство

существительные

блювотиння

Ближайшее родство

существительные

блювати

Ближайшее родство


блювотина

Происходит от ??


блювотиння

Происходит от ??


блюзнір

Происходит от ??


блюзнірство

блюзні́рство (nominative singular)
блюзні́рства (nominative plural)
блюзні́рства (genitive singular)
блюзні́рств (genitive plural)
блюзні́рству (dative singular)
блюзні́рствам (dative plural)
блюзні́рство (accusative singular)
блюзні́рства (accusative plural)
блюзні́рством (instrumental singular)
блюзні́рствами (instrumental plural)
блюзні́рстві (locative singular)
блюзні́рствах (locative plural)
блюзні́рство* (vocative singular)
блюзні́рства* (vocative plural)

Происходит от ??

блюзнір

Ближайшее родство

существительные

блюзнірський

Ближайшее родство

прилагательные

блюзні́рство

святотатство, кощунство, богохульство


блюмінг

От англ. blooming «блюминг», далее из bloom «блюм, крица», из др.-англ. bloma, далее от неустановленной формы; сходство с англ. bloom «цвет, цветение» (из прагерм. *blomon) обычно считается случайным.


блюмінг-слябінг

Происходит от ??

блюмінг слябінг

блюминг-слябинг


бляклість

бляклий

Ближайшее родство

прилагательные


бляхар

Происходит от ??


бляшанка

бляша́нка (nominative singular)
бляша́нки (nominative plural)
бляша́нки (genitive singular)
бляша́нок (genitive plural)
бляша́нці (dative singular)
бляша́нкам (dative plural)
бляша́нку (accusative singular)
бляша́нки (accusative plural)
бляша́нкою (instrumental singular)
бляша́нками (instrumental plural)
бляша́нці (locative singular)
бляша́нках (locative plural)
бляша́нко* (vocative singular)
бляша́нки* (vocative plural)


бляшаночка

Происходит от ??


бобир

Происходит от ??


бобівник

Происходит от ??

вахта (растение)


бобіна

Происходит от ??


бобовиння

Происходит от ??

стебли бобов


бобслеїст

Происходит от ??


бобчук

Происходит от ??

бобовник, степной миндаль


бовван

Происходит от ??


бовдур

бо́вдур (nominative singular)
бо́вдури (nominative plural)
бо́вдура (genitive singular)
бо́вдурів (genitive plural)
бо́вдурові (dative singular)
бо́вдуру (dative singular)
бо́вдурам (dative plural)
бо́вдура (accusative singular)
бо́вдурів (accusative plural)
бо́вдуром (instrumental singular)
бо́вдурами (instrumental plural)
бо́вдурові (locative singular)
бо́вдурі (locative singular)
бо́вдурах (locative plural)
бо́вдуре (vocative singular)
бо́вдури (vocative plural)

Происходит от ??

дымовая труба

болван, чурбан, балда, обормот, остолоп, дубина


бовкало

Происходит от ??

язык колокола


бовкання

Происходит от ??

звон колокола