рецесија

рецесија (nominative singular)
рецесије (nominative plural)
рецесије (genitive singular)
рецесија (genitive plural)
рецесији (dative singular)
рецесијама (dative plural)
рецесију (accusative singular)
рецесије (accusative plural)
рецесијо (vocative singular)
рецесије (vocative plural)
рецесијом (instrumental singular)
рецесијама (instrumental plural)
рецесији (locative singular)
рецесијама (locative plural)

От лат. recessio (=recessus) «отступление», далее из recedere «отступать», далее из re- «обратно; опять, снова; против», далее из неустановленной формы + cedere «идти, ступать», восходит к праиндоевр. *ked- «идти, перемещаться».


плажа

плажа (nominative singular)
плаже (nominative plural)
плаже (genitive singular)
плажа (genitive plural)
плажи (dative singular)
плажама (dative plural)
плажу (accusative singular)
плаже (accusative plural)
плажо (vocative singular)
плаже (vocative plural)
плажом (instrumental singular)
плажама (instrumental plural)
плажи (locative singular)
плажама (locative plural)


elektromagnetizam

Происходит от ??

электромагнетизм


камила

камила (nominative singular)
камиле (nominative plural)
камиле (genitive singular)
камила (genitive plural)
камили (dative singular)
камилама (dative plural)
камилу (accusative singular)
камиле (accusative plural)
камило (vocative singular)
камиле (vocative plural)
камилом (instrumental singular)
камилама (instrumental plural)
камили (locative singular)
камилама (locative plural)


струја

струја (nominative singular)
струје (nominative plural)
струје (genitive singular)
струја (genitive plural)
струји (dative singular)
струјама (dative plural)
струју (accusative singular)
струје (accusative plural)
струјо (vocative singular)
струје (vocative plural)
струјом (instrumental singular)
струјама (instrumental plural)
струји (locative singular)
струјама (locative plural)


bibliografija

От библио- + -граф-;
* первая часть — из βιβλία «книги», далее из βιβλίον «книга», уменьш. от βίβλος; далее из βύβλος «лыко папируса» (по названию сирийского порта Библ, откуда греки ввозили папирус);
* вторая часть — из γράφω «пишу; рисую; описываю», далее из праиндоевр. *gerbh- «царапать» (ср.: русск. жребий, латышск. gripsta «царапина», др.-в.-нем. kerban «вырезать», нем. Kerbe «насечка», англ. carve «вырезать», др.-греч. γράφω «писать»)..

библиография


поверење

поверење (nominative singular)
поверења (nominative plural)
поверења (genitive singular)
поверења (genitive plural)
поверењу (dative singular)
поверењима (dative plural)
поверење (accusative singular)
поверења (accusative plural)
поверење (vocative singular)
поверења (vocative plural)
поверењем (instrumental singular)
поверењима (instrumental plural)
поверењу (locative singular)
поверењима (locative plural)


листа

листа (nominative singular)
листе (nominative plural)
листе (genitive singular)
листа (genitive plural)
листи (dative singular)
листама (dative plural)
листу (accusative singular)
листе (accusative plural)
листо (vocative singular)
листе (vocative plural)
листом (instrumental singular)
листама (instrumental plural)
листи (locative singular)
листама (locative plural)

перечень, список


попис

попис (nominative singular)
пописи (nominative plural)
пописа (genitive singular)
пописа (genitive plural)
попису (dative singular)
пописима (dative plural)
попис (accusative singular)
пописе (accusative plural)
пописе (vocative singular)
пописи (vocative plural)
пописом (instrumental singular)
пописима (instrumental plural)
попису (locative singular)
пописима (locative plural)

перечень, список


списак

перечень, список


празан

пустой, порожний


штета

штета (nominative singular)
штете (nominative plural)
штете (genitive singular)
штета (genitive plural)
штети (dative singular)
штетама (dative plural)
штету (accusative singular)
штете (accusative plural)
штето (vocative singular)
штете (vocative plural)
штетом (instrumental singular)
штетама (instrumental plural)
штети (locative singular)
штетама (locative plural)


количина

количина (nominative singular)
количине (nominative plural)
количине (genitive singular)
количина (genitive plural)
количини (dative singular)
количинама (dative plural)
количину (accusative singular)
количине (accusative plural)
количино (vocative singular)
количине (vocative plural)
количином (instrumental singular)
количинама (instrumental plural)
количини (locative singular)
количинама (locative plural)


парада

парада (nominative singular)
параде (nominative plural)
параде (genitive singular)
парада (genitive plural)
паради (dative singular)
парадама (dative plural)
параду (accusative singular)
параде (accusative plural)
парадо (vocative singular)
параде (vocative plural)
парадом (instrumental singular)
парадама (instrumental plural)
паради (locative singular)
парадама (locative plural)

Происходит от ??


методологија

От лат. methodologia (научн. лат., с конца XVIII века), далее из methodo- + -logia;
* первая часть — из др.-греч. μέθοδος «метод, наука», далее из μετά (варианты μετ-, μέθ-) «между, среди; после» + ὁδός «дорога, путь», из праиндоевр. *ked-/*sed- «ходить»;
* вторая часть — из др.-греч. λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова».

методологија


традиција

традиција (nominative singular)
традиције (nominative plural)
традиције (genitive singular)
традиција (genitive plural)
традицији (dative singular)
традицијама (dative plural)
традицију (accusative singular)
традиције (accusative plural)
традицијо (vocative singular)
традиције (vocative plural)
традицијом (instrumental singular)
традицијама (instrumental plural)
традицији (locative singular)
традицијама (locative plural)


отвор

отвор (nominative singular)
отвори (nominative plural)
отвора (genitive singular)
отвора (genitive plural)
отвору (dative singular)
отворима (dative plural)
отвор (accusative singular)
отворе (accusative plural)
отворе (vocative singular)
отвори (vocative plural)
отвором (instrumental singular)
отворима (instrumental plural)
отвору (locative singular)
отворима (locative plural)


прогноза

прогноза (nominative singular)
прогнозе (nominative plural)
прогнозе (genitive singular)
прогноза (genitive plural)
прогнози (dative singular)
прогнозама (dative plural)
прогнозу (accusative singular)
прогнозе (accusative plural)
прогнозо (vocative singular)
прогнозе (vocative plural)
прогнозом (instrumental singular)
прогнозама (instrumental plural)
прогнози (locative singular)
прогнозама (locative plural)

Происходит от ??


површина

површина (nominative singular)
површине (nominative plural)
површине (genitive singular)
површина (genitive plural)
површини (dative singular)
површинама (dative plural)
површину (accusative singular)
површине (accusative plural)
површино (vocative singular)
површине (vocative plural)
површином (instrumental singular)
површинама (instrumental plural)
површини (locative singular)
површинама (locative plural)


раван

плоский, ровный


контрола

контрола (nominative singular)
контроле (nominative plural)
контроле (genitive singular)
контрола (genitive plural)
контроли (dative singular)
контролама (dative plural)
контролу (accusative singular)
контроле (accusative plural)
контроло (vocative singular)
контроле (vocative plural)
контролом (instrumental singular)
контролама (instrumental plural)
контроли (locative singular)
контролама (locative plural)

От франц. contrôle от *contrerôle, из contre- + rôle «список».


дуд

дуд (для данного слова не указано разбиение на слоги)


даљина

даљина (nominative singular)
даљине (nominative plural)
даљине (genitive singular)
даљина (genitive plural)
даљини (dative singular)
даљинама (dative plural)
даљину (accusative singular)
даљине (accusative plural)
даљино (vocative singular)
даљине (vocative plural)
даљином (instrumental singular)
даљинама (instrumental plural)
даљини (locative singular)
даљинама (locative plural)


газа

газа (nominative singular)
газе (nominative plural)
газе (genitive singular)
газа (genitive plural)
гази (dative singular)
газама (dative plural)
газу (accusative singular)
газе (accusative plural)
газо (vocative singular)
газе (vocative plural)
газом (instrumental singular)
газама (instrumental plural)
гази (locative singular)
газама (locative plural)

Происходит от ??


месо

месо (nominative singular)
меса (nominative plural)
меса (genitive singular)
меса (genitive plural)
месу (dative singular)
месима (dative plural)
месо (accusative singular)
меса (accusative plural)
месо (vocative singular)
меса (vocative plural)
месом (instrumental singular)
месима (instrumental plural)
месу (locative singular)
месима (locative plural)

Происходит от праслав. *męso, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. мѧсо (σάρξ, κρέας — Супр.), русск. мясо, укр. м'я́со, мня́со, болг. месо́, сербохорв. ме̑со, мн. ме́са, словенск. mеsо̣̑, чешск. maso, словацк. mäso, польск. mięso, в.-луж. mjaso, н.-луж. měso, полабск. mąsǘ. Родственно др.-прусск. mensā «мясо», др.-инд. māṃsám ср. р. «мясо», латышск. mìesa «живое тело», готск. 𐌼𐌹𐌼𐌶 (mimz) «мясо», алб. mish наряду с др.-инд. mās-, арм. mis. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


мјесто

мјесто (nominative singular)
мјеста (nominative plural)
мјеста (genitive singular)
мјеста (genitive plural)
мјесту (dative singular)
мјестима (dative plural)
мјесто (accusative singular)
мјеста (accusative plural)
мјесто (vocative singular)
мјеста (vocative plural)
мјестом (instrumental singular)
мјестима (instrumental plural)
мјесту (locative singular)
мјестима (locative plural)


бојкот

бојкот (nominative singular)
бојкоти (nominative plural)
бојкота (genitive singular)
бојкота (genitive plural)
бојкоту (dative singular)
бојкотима (dative plural)
бојкот (accusative singular)
бојкоте (accusative plural)
бојкоте (vocative singular)
бојкоти (vocative plural)
бојкотом (instrumental singular)
бојкотима (instrumental plural)
бојкоту (locative singular)
бојкотима (locative plural)


uzda

Происходит от праслав. *uzdа, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. узда, ст.-слав. оузда (χαλινός; Супр.), русск. узда, обузда́ть, укр., белор. вузда́, болг. юзда́, узда́, сербохорв. у̀зда, словенск. úzda, чешск., словацк., польск. uzda, в.-луж. wuzda, н.-луж. huzda, полаб. väuzdа «узда». Праслав. *uzdа аналогично по образованию *ǫdа (см. уда́), первонач. «то, что вложено в рот». Первая часть явно содержит и.-е. *ous- «рот» (см. уста́), тогда как вторая часть — *dhē- (см. деть). Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

узда, вожжа, повод


имовина

имовина (nominative singular)
имовине (nominative plural)
имовине (genitive singular)
имовина (genitive plural)
имовини (dative singular)
имовинама (dative plural)
имовину (accusative singular)
имовине (accusative plural)
имовино (vocative singular)
имовине (vocative plural)
имовином (instrumental singular)
имовинама (instrumental plural)
имовини (locative singular)
имовинама (locative plural)

имущество; собственность


кенозоик

От καινός «новый», далее из праиндоевр. *kan-/*ken- «молодой, новый; начинать», + ζωή «жизнь», далее из праиндоевр. *gwei-/*gʷei(w)o- «жить». Научный термин


амнезија

амнезија (nominative singular)
амнезије (nominative plural)
амнезије (genitive singular)
амнезија (genitive plural)
амнезији (dative singular)
амнезијама (dative plural)
амнезију (accusative singular)
амнезије (accusative plural)
амнезијо (vocative singular)
амнезије (vocative plural)
амнезијом (instrumental singular)
амнезијама (instrumental plural)
амнезији (locative singular)
амнезијама (locative plural)


бактериологија

От нем. Bakteriologie «бактериология», далее из др.-греч. βακτηρία (βάκτρον) «палка, посох» (восходит к праиндоевр. *bak- «посох») + λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова».

бактериологија

бактериология


bakteriologija

бактериология


импровизовати

От лат. improvisus «непредвиденный», далее из in- «не-, без-» + provisus «предусмотренный», прич. прош. от providere «предвидеть», далее из pro «вперёд; для; за; вместо» + vidēre «видеть», из праиндоевр. *weid- «знать, ведать; видеть».

импровизовати

импровизировать


министарство

министарство

министерство


Галич

Галич (город)


обућар

обућар (nominative singular)
обућари (nominative plural)
обућара (genitive singular)
обућара (genitive plural)
обућару (dative singular)
обућарима (dative plural)
обућара (accusative singular)
обућаре (accusative plural)
обућару (vocative singular)
обућари (vocative plural)
обућаром (instrumental singular)
обућарима (instrumental plural)
обућару (locative singular)
обућарима (locative plural)

башмачник, сапожник


активација

активација (nominative singular)
активације (nominative plural)
активације (genitive singular)
активација (genitive plural)
активацији (dative singular)
активацијама (dative plural)
активацију (accusative singular)
активације (accusative plural)
активацијо (vocative singular)
активације (vocative plural)
активацијом (instrumental singular)
активацијама (instrumental plural)
активацији (locative singular)
активацијама (locative plural)


aktivácija

От франц. activation «активация», от прил. actif «активный», далее из лат. activus «действующий», далее из actus «действие» из agere «приводить в движение, гнать» (восходит к праиндоевр. *ag- «гнать, двигать»).


симетрија

симетрија (nominative singular)
симетрије (nominative plural)
симетрије (genitive singular)
симетрија (genitive plural)
симетрији (dative singular)
симетријама (dative plural)
симетрију (accusative singular)
симетрије (accusative plural)
симетријо (vocative singular)
симетрије (vocative plural)
симетријом (instrumental singular)
симетријама (instrumental plural)
симетрији (locative singular)
симетријама (locative plural)


anđel

От др.-греч. ἄγγελος «вестник» (ср.-франц. ange, нем. Engel), возможно родственного с др.-греч. ἄγγαρος «всадник-курьер», оба из неустановленной формы, предположительно из неизв. восточного языка (не исключено родство с санскр. अजिर «быстро»).


штиглиц

Происходит как уменьшительное (с суффиксом -иц) от общеслав. корня *ščeg- (: *štig-?) и суффиксальных элементов -ol-ъ (ср. общеслав. *sokolъ, рус. сокол) или -ъl-ъ (ср. общеслав. *susъlъ, рус. суслик), от которых произошли рус. щего́л, род. п. щегла́, уменьш. щеглёнок, диал. щегля́, укр. щи́голь, род. п. щи́гля, що́голь, белор. щы́гел, шчы́глiк, словенск. ščȇgljec, чешск. stehlík, польск. szczygieł, в.-луж. šćihlica, н.-луж. šćigelc. Происхождение корня, по одной из гипотез, звукоподражательное (словенск. ščegljáti «щебетать», чешск. štěhotati, на другой ступени вокализма сравнивают с ского́лить, скоготать «верещать, визжать»; ср. в «Слове о полку Игореве» слова, описывающие пение соловья: щекотъ «пение, трели», ущекоталъ «воспел»), по другой — связано с корнем *žegl- (см. жечь, дёготь), по красному пятну на голове птицы.
Использованы данные историко-этимологического словаря П. Я. Черных. См. Список литературы.
Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.
Использованы данные Толкового словаря русского языка с включением сведений о происхождении слов (2007). См. Список литературы.


pilav

От перс. پلو «پلو, плов», далее из хинд. पुलाव (pulāu), далее из санскр. पुलाक (pulāka) «вареный рис». В русском и ряде других языков слово заимств. через тюркск.


калеидоскоп

От англ. kaleidoscope «калейдоскоп», далее из др.-греч. καλός «красивый, прекрасный», далее из праиндоевр. *kal- «красивый, здоровый», + εἶδος «вид, внешность, образ», далее из εἴδω «видеть», далее из праиндоевр. *weide- «видеть», + σκοπέω (skopéō) «наблюдаю, смотрю», из праиндоевр. *(s)pek'- «смотреть». Англ. термин изобретён в 1817 г. шотландским физиком Дэвидом Брюстером (David Brewster).


Хирон

Происходит от ??

Хирон (аналогично русскому слову)

Хирон (аналогично русскому слову)


како

Происходит от ??

какав

Ближайшее родство

прилагательные


биткоин

биткоин (аналогично русскому слову)


Кит

Происходит от ст.-слав. китъ из др.-греч. κῆτος «морское чудовище».

Кит (аналогично русскому слову)


abrazivnost

абразивность


венеричан

венерический


кумкват

Происходит от ??


никал

От шведск. nickel, сокр. от kорраrniсkеl (под влиянием нем. Kupfernickel), первонач. «гном, подземный дух», от имени собств. Nikolaus. Слово введено в обиход в 1750-х шведск. минералогом Акселем фон Кронстедтом.


сладолед

сладолед (nominative singular)
сладоледи (nominative plural)
сладоледа (genitive singular)
сладоледа (genitive plural)
сладоледу (dative singular)
сладоледима (dative plural)
сладолед (accusative singular)
сладоледе (accusative plural)
сладоледе (vocative singular)
сладоледи (vocative plural)
сладоледом (instrumental singular)
сладоледима (instrumental plural)
сладоледу (locative singular)
сладоледима (locative plural)


опонирати

От лат. opponere «ставить против, противопоставлять», далее из ob «к, против, перед» + pōnere «класть, ставить», из праиндоевр. *po-s(i)nere.

оппонировать


палеозоик

От др.-греч. παλαιός «древний, старый»; родств. πάλιν «назад; опять, снова», далее из праиндоевр. *kwel- «двигаться вокруг, гнать (стадо)» (ср. праслав. *kolo и русск. колесо, прагерм. *xwil-a-n и англ. wheel «колесо», балт. *kel-a- n, лат. colus) + ζωή «жизнь», далее из праиндоевр. *gwei-/*gʷei(w)o- «жить». Научный термин введен в обиход в 1838 г.


антиномија

От др.-греч. ἀντινομία «противоречие в законе», далее из ἄντα (ἀντί) «против, напротив», из праиндоевр. *anti «против, напротив», + νόμος «обычай, закон», далее из νέμω «распределять, раздавать, разделять; выбирать; пасти», далее из праиндоевр. *nem-, *neme- «делить, выделять». В ряде европейских языков слово заимств. через лат. antinomia.


антологија

антологија (nominative singular)
антологије (nominative plural)
антологије (genitive singular)
антологија (genitive plural)
антологији (dative singular)
антологијама (dative plural)
антологију (accusative singular)
антологије (accusative plural)
антологијо (vocative singular)
антологије (vocative plural)
антологијом (instrumental singular)
антологијама (instrumental plural)
антологији (locative singular)
антологијама (locative plural)

От др.-греч. ἀνθολογία «собрание цветов, цветник, антология», далее из ἄνθος «росток, цветок, цвет» (восходит к праиндоевр. *andh- «цвести») + λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова». В ряде европейских языков слово заимств. через лат. anthologia.


анаграм

анаграм (nominative singular)
анаграми (nominative plural)
анаграма (genitive singular)
анаграма (genitive plural)
анаграму (dative singular)
анаграмима (dative plural)
анаграм (accusative singular)
анаграме (accusative plural)
анаграме (vocative singular)
анаграми (vocative plural)
анаграмом (instrumental singular)
анаграмима (instrumental plural)
анаграму (locative singular)
анаграмима (locative plural)

От др.-греч. ἀνά «вверху, вверх, обратно» + γραμμή «черта, линия, грамота», из γράφω «пишу; рисую; описываю», далее из праиндоевр. *gerbh- «царапать» (ср.: русск. жребий, латышск. gripsta «царапина», др.-в.-нем. kerban «вырезать», нем. Kerbe «насечка», англ. carve «вырезать», др.-греч. γράφω «писать»).


екскомуницирати

екскомуницирати


Унеско

Унеско, с друге стране, није одговоран да одржава или штити мјесто које је на њиховим листама.

ЮНЕСКО, с другой стороны, не несет ответственности за охрану или защиту места, находящегося в его списках.

Википедија, «Унеско»

Унеско


импотенција

импотенција (nominative singular)
импотенције (nominative plural)
импотенције (genitive singular)
импотенција (genitive plural)
импотенцији (dative singular)
импотенцијама (dative plural)
импотенцију (accusative singular)
импотенције (accusative plural)
импотенцијо (vocative singular)
импотенције (vocative plural)
импотенцијом (instrumental singular)
импотенцијама (instrumental plural)
импотенцији (locative singular)
импотенцијама (locative plural)


вегетаријанац

вегетаријанац

вегетарианец


vegetarijanac

От англ. vegetarian «вегетарианец», далее из vegetable «овощ», далее из ст.-франц. vegetable, из лат. vegetabilis «животворный; укрепляющий», от гл. vegetare «оживлять, одушевлять», далее из vegere «быть деятельным, бодрым», далее из праиндоевр. *weg- «свежий, бодрый» (ср.: авест. vazra-, прагерм. *wakan- и англ. wake, watch, др.-в.-нем. wahhēn и нем. wachen и др.).

вегетарианец


astronomska jedinica

Происходит от ??

астрономическая единица


астрономска јединица

астрономическая единица

ru-астрономска_јединица-sr-phrase-4pwngRMN


рупица

петля (прорез в одежде для застёгивания)


rukav

От праслав. *rǫkavъ, от кот. в числе прочего произошли: русск. рукав, белор. рука́в, болг. ръка́в, сербохорв. ру̀ка̑в (род. рука́ва), словенск. rokáv, чешск., словацк. rukáv, польск. rękaw, в.-луж., н.-луж. rukaw, также болг. ръкави́ца, сербохорв. рука̀вица, словенск. rokavíca, чешск. rukavice, словацк. rukavica, польск. rękawica. Производные от рука. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

рукав (деталь одежды)


сала

форма родительного падежа единственного числа существительного сало


сала

форма именительного, родительного, винительного или звательного падежа множественного числа существительного сало


parazit

От лат. parasītus «сотрапезник; прихлебатель», далее из др.-греч. παρασιτέω «обедать в гостях у кого-либо», далее из παρά «возле, рядом» + σῖτος «пища, еда», далее из неустановленной формы.


глациологија

От лат. glacies «лёд» (восходит к праиндоевр. *gel- «холод») + др.-греч. λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова». Сконструированный термин был введен в научный обиход в ряде европейских языков в середине XIX века.

глациологија


хитња

спешка, поспешность, торопливость


пећина

пећина (nominative singular)
пећине (nominative plural)
пећине (genitive singular)
пећина (genitive plural)
пећини (dative singular)
пећинама (dative plural)
пећину (accusative singular)
пећине (accusative plural)
пећино (vocative singular)
пећине (vocative plural)
пећином (instrumental singular)
пећинама (instrumental plural)
пећини (locative singular)
пећинама (locative plural)


менталан

От поздн. лат. mentalis «умственный, рассудочный», от mēns (gen. mentis) «ум, мышление, рассудок», далее из праиндоевр. *men- «думать»

ментальный, умственный


mentalan

ментальный, умственный


бугарин

бугарин (nominative singular)
бугари (nominative plural)


девалвација

девалвација (nominative singular)
девалвације (nominative plural)
девалвације (genitive singular)
девалвација (genitive plural)
девалвацији (dative singular)
девалвацијама (dative plural)
девалвацију (accusative singular)
девалвације (accusative plural)
девалвацијо (vocative singular)
девалвације (vocative plural)
девалвацијом (instrumental singular)
девалвацијама (instrumental plural)
девалвацији (locative singular)
девалвацијама (locative plural)


Дворжак

Дворжак (аналогично русскому слову)


комарица

комар (самка)


аклиматизација

аклиматизација (nominative singular)
аклиматизације (nominative plural)
аклиматизације (genitive singular)
аклиматизација (genitive plural)
аклиматизацији (dative singular)
аклиматизацијама (dative plural)
аклиматизацију (accusative singular)
аклиматизације (accusative plural)
аклиматизацијо (vocative singular)
аклиматизације (vocative plural)
аклиматизацијом (instrumental singular)
аклиматизацијама (instrumental plural)
аклиматизацији (locative singular)
аклиматизацијама (locative plural)

аклиматизација

акклиматизация


алергија

алергија (nominative singular)
алергије (nominative plural)
алергије (genitive singular)
алергија (genitive plural)
алергији (dative singular)
алергијама (dative plural)
алергију (accusative singular)
алергије (accusative plural)
алергијо (vocative singular)
алергије (vocative plural)
алергијом (instrumental singular)
алергијама (instrumental plural)
алергији (locative singular)
алергијама (locative plural)

От нем. Allergie «аллергия», далее из др.-греч. ἄλλος «другой, иной», далее из праиндоевр. *al- «другой, иной» + ἔργον «дело, работа». Термин Allergie введен в обиход в 1906 г. австр. педиатром Клеменсом Пирке.


Шиптар

Происходит от ??

то же, что Албанац, албанец


клизач

клизач (nominative singular)
клизачи (nominative plural)
клизача (genitive singular)
клизача (genitive plural)
клизачу (dative singular)
клизачима (dative plural)
клизача (accusative singular)
клизаче (accusative plural)
клизачу (vocative singular)
клизачи (vocative plural)
клизачем (instrumental singular)
клизачима (instrumental plural)
клизачу (locative singular)
клизачима (locative plural)


asfalt

От лат. asphaltum «асфальт», далее из др.-греч. ἄσφαλτος «горная смола, асфальт», далее из неустановленной формы; по одной версии — из неиндоевропейского языка, предположительно семитского; по другой — связано с гл. σφάλλω «валить» (в сочетании с ἀ- «не» означало бы непоколебимый).


neposlušnost

непослушание, неповиновение


двоглед

двоглед (nominative singular)
двогледи (nominative plural)
двогледа (genitive singular)
двогледа (genitive plural)
двогледу (dative singular)
двогледима (dative plural)
двоглед (accusative singular)
двогледе (accusative plural)
двогледе (vocative singular)
двогледи (vocative plural)
двогледом (instrumental singular)
двогледима (instrumental plural)
двогледу (locative singular)
двогледима (locative plural)


дурбин

дурбин (nominative singular)
дурбини (nominative plural)
дурбина (genitive singular)
дурбина (genitive plural)
дурбину (dative singular)
дурбинима (dative plural)
дурбин (accusative singular)
дурбине (accusative plural)
дурбине (vocative singular)
дурбини (vocative plural)
дурбином (instrumental singular)
дурбинима (instrumental plural)
дурбину (locative singular)
дурбинима (locative plural)


бурма

обручальное кольцо


цртеж

цртеж (nominative singular)
цртежи (nominative plural)
цртежа (genitive singular)
цртежа (genitive plural)
цртежу (dative singular)
цртежима (dative plural)
цртеж (accusative singular)
цртеже (accusative plural)
цртеже (vocative singular)
цртежи (vocative plural)
цртежом (instrumental singular)
цртежима (instrumental plural)
цртежу (locative singular)
цртежима (locative plural)


свеучилиште

свеучилиште (nominative singular)
свеучилишта (nominative plural)
свеучилишта (genitive singular)
свеучилишта (genitive plural)
свеучилишту (dative singular)
свеучилиштима (dative plural)
свеучилиште (accusative singular)
свеучилишта (accusative plural)
свеучилиште (vocative singular)
свеучилишта (vocative plural)
свеучилиштем (instrumental singular)
свеучилиштима (instrumental plural)
свеучилишту (locative singular)
свеучилиштима (locative plural)


doza

От франц. dose «доза, количество, мера», далее из поздн. лат. dosis, далее из др.-греч. δόσις «дар, даяние», далее от δίδωμι «давать», далее из праиндоевр. *do- «давать».


Шпањолац

От лат. Hispania, предположит. из кельто-ибер. (в котором hi- является формой определённого артикля) или из карфагенск. shfanim (семитск. корень S-P-N) букв. «остров даманов» (мелких млекопитающих, обитающих в Африке и на Ближнем Востоке, за которых финикийскими мореплавателями были ошибочно приняты кролики Иберийского полуострова)


protoplazma

От нем. Protoplasma «протоплазма», далее из др.-греч. πρῶτος «первый», далее из праиндоевр. *per + πλάσμα «изваяние», далее из πλάσσω «лепить», далее из праиндоевр. *pele- «плющить, распластывать». Немецкий термин сконструировал и ввёл в обиход в 1839 г. чешский учёный Ян Пуркине.


слатко

варенье; конфитюр


електрицитет

електрицитет

электричество


лажно

Происходит от лаж «ложь», далее от праслав. *lъžjǭ; *lъžь, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. лъжь м. «лживый, лжец», укр. лож, лжи — то же, сербохорв. ла̑ж ж. (род. п. ла̏жи) «ложь», словенск. lǝ̀ž (род. п. lǝži), lаž (род. п. lǝží), чешск. lеž (род. п. lži) ж., словацк. lоž, польск. łеż (род. п. łżу); восходит к праиндоевр. *leugh-. Связано с лгать, лжа. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

Не сведочи лажно.

Не свидетельствуй ложно (букв.), не лжесвидетельствуй (традиц.).

Лажно банкроство постоји онда, када се трговац, фабрикант и у опште дужник лажно прогласи за банкрота у том циљу, да своје дугове не плати.

Ложное банкротство существует в том случае, когда торговец, фабрикант и вообще должник ложно объявляет себя банкротом с той целью, чтобы свои долги не платить.

А. Радуловић, «Кривична дела у старој царевини и новој краљевини српској», 1891 г. // «Отаџбина», књ. 29, св. 113—116

А. Радуловић


trampa

бартер, обмен


barter

От англ. barter «бартер, товарообмен», далее из ст.-франц. barater «обменивать; обманывать», далее из неустановленной формы.

бартер, обмен


aliteracija

От лат. alliteratio «сочетание букв», далее из alliterare «сочетать буквы», далее из ad «к, на», далее из праиндоевр. *ad- «к, у; около» + littera (litera) «буква», далее из неустановленной формы.


алитерација

алитерација (nominative singular)
алитерације (nominative plural)
алитерације (genitive singular)
алитерација (genitive plural)
алитерацији (dative singular)
алитерацијама (dative plural)
алитерацију (accusative singular)
алитерације (accusative plural)
алитерацијо (vocative singular)
алитерације (vocative plural)
алитерацијом (instrumental singular)
алитерацијама (instrumental plural)
алитерацији (locative singular)
алитерацијама (locative plural)


разломак

дробь, дробное число


razlomak

дробь, дробное число


послодавац

работодатель, наниматель


baldahin

От итал. baldacchino «балдахин, парча из Багдада», далее из устар. итал. Baldacco «Багдад».


охлократија

От др.-греч. ὀχλοκρατία «охлократия», далее из охло- + -кратия;
* первая часть — из др.-греч. ὄχλος «толпа», из праиндоевр. *wogh-lo-;
* вторая часть — из др.-греч. κράτος «сила, власть, могущество», из праиндоевр. *kratus «сила, власть».


демагогија

демагогија (nominative singular)
демагогије (nominative plural)
демагогије (genitive singular)
демагогија (genitive plural)
демагогији (dative singular)
демагогијама (dative plural)
демагогију (accusative singular)
демагогије (accusative plural)
демагогијо (vocative singular)
демагогије (vocative plural)
демагогијом (instrumental singular)
демагогијама (instrumental plural)
демагогији (locative singular)
демагогијама (locative plural)


аутомобилизам

Происходит от ??

аутомобилизам

автомобилизм


automobilizam

Происходит от ??

автомобилизм


fizioterapeut

физиотерапевт, физиатр


инфлација

инфлација (nominative singular)
инфлације (nominative plural)
инфлације (genitive singular)
инфлација (genitive plural)
инфлацији (dative singular)
инфлацијама (dative plural)
инфлацију (accusative singular)
инфлације (accusative plural)
инфлацијо (vocative singular)
инфлације (vocative plural)
инфлацијом (instrumental singular)
инфлацијама (instrumental plural)
инфлацији (locative singular)
инфлацијама (locative plural)


сакатити

калечить, увечить


Чита

Чита (аналогично русскому слову)


контрареволуција

контрареволуција (nominative singular)
контрареволуције (nominative plural)
контрареволуције (genitive singular)
контрареволуција (genitive plural)
контрареволуцији (dative singular)
контрареволуцијама (dative plural)
контрареволуцију (accusative singular)
контрареволуције (accusative plural)
контрареволуцијо (vocative singular)
контрареволуције (vocative plural)
контрареволуцијом (instrumental singular)
контрареволуцијама (instrumental plural)
контрареволуцији (locative singular)
контрареволуцијама (locative plural)

контрареволуција

контрреволюция


kontrarevolucija

контрреволюция


тајђићуен

От кит. 太极拳 (tàijíquán) «предельный кулак» (букв. «кулак Великого предела»), из 太 (tài) «великий, верховный», из ?? + 极 (jí) «предельный, предел», из ?? + 拳 (quán) «кулак», из ??.


стражарити

караулить, охранять, стеречь, сторожить


Таџикистанац

Таџикистанац

таджик, таджикистанец


Tadžikistanac

таджик, таджикистанец


плесач

плесач (nominative singular)
плесачи (nominative plural)
плесача (genitive singular)
плесача (genitive plural)
плесачу (dative singular)
плесачима (dative plural)
плесача (accusative singular)
плесаче (accusative plural)
плесачу (vocative singular)
плесачи (vocative plural)
плесачем (instrumental singular)
плесачима (instrumental plural)
плесачу (locative singular)
плесачима (locative plural)


šansona

От франц. chanson (ст.-франц. chançon) «песня», далее из лат. cantio (cantionem) «пение, песнь», от гл. canere «петь», далее из праиндоевр. *kan- «петь».


katana

От яп. 刀 (かたな, katana) «меч с односторонним клинком; катана», далее из kata «одна сторона» + na «остриё».


валеријана

валериана (валерьяна)


одољен

одољен (nominative singular)
одољени (nominative plural)
одољена (genitive singular)
одољена (genitive plural)
одољену (dative singular)
одољенима (dative plural)
одољен (accusative singular)
одољене (accusative plural)
одољене (vocative singular)
одољени (vocative plural)
одољеном (instrumental singular)
одољенима (instrumental plural)
одољену (locative singular)
одољенима (locative plural)

валериана (валерьяна)


магнет

магнет (nominative singular)
магнети (nominative plural)
магнета (genitive singular)
магнета (genitive plural)
магнету (dative singular)
магнетима (dative plural)
магнет (accusative singular)
магнете (accusative plural)
магнете (vocative singular)
магнети (vocative plural)
магнетом (instrumental singular)
магнетима (instrumental plural)
магнету (locative singular)
магнетима (locative plural)


мегахерц

От др.-греч. μέγας (род. п. μεγάλου) «большой», из праиндоевр. *meg(h)- «большой» + Hertz «герц», далее из собств. Hertz «Герц».


Велшанин

валлиец, уэльсец


Velšanin

валлиец, уэльсец


поплочати

мостить, замащивать


paradajz

Происходит от ??


popločati

мостить, замащивать


коменсализам

коменсализам

комменсализм


лутрија

лутрија (nominative singular)
лутрије (nominative plural)
лутрије (genitive singular)
лутрија (genitive plural)
лутрији (dative singular)
лутријама (dative plural)
лутрију (accusative singular)
лутрије (accusative plural)
лутријо (vocative singular)
лутрије (vocative plural)
лутријом (instrumental singular)
лутријама (instrumental plural)
лутрији (locative singular)
лутријама (locative plural)


хипертензија

хипертензија

гипертония, гипертензия


pravopis

орфография, правописание


ortografija

орфография, правописание


ортографија

ортографија (nominative singular)
ортографије (nominative plural)
ортографије (genitive singular)
ортографија (genitive plural)
ортографији (dative singular)
ортографијама (dative plural)
ортографију (accusative singular)
ортографије (accusative plural)
ортографијо (vocative singular)
ортографије (vocative plural)
ортографијом (instrumental singular)
ортографијама (instrumental plural)
ортографији (locative singular)
ортографијама (locative plural)

орфография, правописание


Кина

Происходит от ??


истозначница

истозначница


скуша

скуша (nominative singular)
скуше (nominative plural)
скуше (genitive singular)
скуша (genitive plural)
скуши (dative singular)
скушама (dative plural)
скушу (accusative singular)
скуше (accusative plural)
скушо (vocative singular)
скуше (vocative plural)
скушом (instrumental singular)
скушама (instrumental plural)
скуши (locative singular)
скушама (locative plural)


skuša

скумбрия, макрель (Scomber)


муслиман

муслиман (nominative singular)
муслимани (nominative plural)
муслимана (genitive singular)
муслимана (genitive plural)
муслиману (dative singular)
муслиманима (dative plural)
муслимана (accusative singular)
муслимане (accusative plural)
муслимане (vocative singular)
муслимани (vocative plural)
муслиманом (instrumental singular)
муслиманима (instrumental plural)
муслиману (locative singular)
муслиманима (locative plural)

мусульманин, магометанин


ви

ти (nominative singular)
ви (nominative plural)
тебе, те (genitive singular)
вас (genitive plural)
теби, ти (dative singular)
вама, вам (dative plural)
тебе, те (accusative singular)
вас (accusative plural)
теби (locative singular)
вама (locative plural)
тобом (instrumental singular)
вама (instrumental plural)


мишић

мишић (nominative singular)
мишићи (nominative plural)
мишића (genitive singular)
мишића (genitive plural)
мишићу (dative singular)
мишићима (dative plural)
мишић (accusative singular)
мишиће (accusative plural)
мишићу (vocative singular)
мишићи (vocative plural)
мишићем (instrumental singular)
мишићима (instrumental plural)
мишићу (locative singular)
мишићима (locative plural)

мускул; мышца


полиција

полиција (nominative singular)
полиције (nominative plural)
полиције (genitive singular)
полиција (genitive plural)
полицији (dative singular)
полицијама (dative plural)
полицију (accusative singular)
полиције (accusative plural)
полицијо (vocative singular)
полиције (vocative plural)
полицијом (instrumental singular)
полицијама (instrumental plural)
полицији (locative singular)
полицијама (locative plural)


јоргован

јоргован (nominative singular)
јорговани (nominative plural)
јоргована (genitive singular)
јоргована (genitive plural)
јорговану (dative singular)
јоргованима (dative plural)
јоргован (accusative singular)
јорговане (accusative plural)
јорговане (vocative singular)
јорговани (vocative plural)
јоргованом (instrumental singular)
јоргованима (instrumental plural)
јорговану (locative singular)
јоргованима (locative plural)


вирион

Из франц. virion «вирион», далее из лат. virus «слизь, слизистый сок; яд».


зграда

зграда (nominative singular)
зграде (nominative plural)
зграде (genitive singular)
зграда (genitive plural)
згради (dative singular)
зградама (dative plural)
зграду (accusative singular)
зграде (accusative plural)
зградо (vocative singular)
зграде (vocative plural)
зградом (instrumental singular)
зградама (instrumental plural)
згради (locative singular)
зградама (locative plural)

здание, строение


anglikanac

англиканец, англиканин


англиканац

англиканец, англиканин


англикан

англикан (nominative singular)
англикани (nominative plural)
англикана (genitive singular)
англикана (genitive plural)
англикану (dative singular)
англиканима (dative plural)
англикана (accusative singular)
англикане (accusative plural)
англикане (vocative singular)
англикани (vocative plural)
англиканом (instrumental singular)
англиканима (instrumental plural)
англикану (locative singular)
англиканима (locative plural)

англиканец, англиканин


геометрија

геометрија (nominative singular)
геометрије (nominative plural)
геометрије (genitive singular)
геометрија (genitive plural)
геометрији (dative singular)
геометријама (dative plural)
геометрију (accusative singular)
геометрије (accusative plural)
геометријо (vocative singular)
геометрије (vocative plural)
геометријом (instrumental singular)
геометријама (instrumental plural)
геометрији (locative singular)
геометријама (locative plural)


готов

Происходит от праслав. *gotovъ(jь), от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. готовъ (др.-греч. ἕτοιμος), русск. готовый, укр. гото́вий, болг. гото́в, сербохорв. го̀тов, словенск. gotòv, чешск. hotový, польск. gotowy, gotów, в.-луж. hotowy, н.-луж. gotowy. Родственно алб. gat «готовый», gatuanj «готовлю, варю», но едва ли связано с греч. νηγάτεος «новоизготовленный» и др.-инд. ghaṭatē «усердно занимается». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


цезијум

От лат. caesium «цезий» (букв. «голубое»), форма ср. рода прил. caesius «голубой», далее из праиндоевр. *kait- «ясный, незамутнённый». В качестве названия металла термин был введен в обиход в 1861 г. Бунзеном и Кирхгофом.


gerontologija

От др.-греч. γέρων (γέροντος) «старик», из праиндоевр. *g'era- «старый», + λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова».

геронтология


геронтологија

геронтологија

геронтология


соколарство

сокольничество; соколиная охота


аналогијски

Происходит от ??


путир

путир (nominative singular)
путири (nominative plural)
путира (genitive singular)
путира (genitive plural)
путиру (dative singular)
путирима (dative plural)
путир (accusative singular)
путире (accusative plural)
путире (vocative singular)
путири (vocative plural)
путиром (instrumental singular)
путирима (instrumental plural)
путиру (locative singular)
путирима (locative plural)

От др.-греч. ποτήρ «чаша, кубок», далее от ??


сетва

посев (действие); сеяние


усев

посев (то, что посеяно)


предоминација

предоминација

преобладание


антракс

сибирская язва


deseti

Происходит от ??


četvrti

Происходит от ??


дуралуминијум

От нем. Duralumin «дюралюмин, дюралюминий», далее из собств. Düren «Дюрен» (название города, в котором работал изобретатель сплава Альфред Вильм; вероятно, обыгрывалось также созвучие с лат. durus «жёсткий, суровый») + Aluminium «алюминий».

дуралуминијум

дюралюминий, дюраль


хипноза

хипноза (nominative singular)
хипнозе (nominative plural)
хипнозе (genitive singular)
хипноза (genitive plural)
хипнози (dative singular)
хипнозама (dative plural)
хипнозу (accusative singular)
хипнозе (accusative plural)
хипнозо (vocative singular)
хипнозе (vocative plural)
хипнозом (instrumental singular)
хипнозама (instrumental plural)
хипнози (locative singular)
хипнозама (locative plural)

От др.-греч. ὕπνος «сон», далее из праиндоевр. *swep- «спать».


шинтоизам

синтоизм, синто


балнеологија

балнеологија

бальнеология


глосар

глосар (nominative singular)
глосари (nominative plural)
глосара (genitive singular)
глосара (genitive plural)
глосару (dative singular)
глосарима (dative plural)
глосар (accusative singular)
глосаре (accusative plural)
глосаре (vocative singular)
глосари (vocative plural)
глосаром (instrumental singular)
глосарима (instrumental plural)
глосару (locative singular)
глосарима (locative plural)

От лат. glossarium «глоссарий», далее из др.-греч. γλῶσσα «язык, речь».


хомозигот

хомозигот (nominative singular)
хомозиготи (nominative plural)
хомозигота (genitive singular)
хомозигота (genitive plural)
хомозиготу (dative singular)
хомозиготима (dative plural)
хомозигота (accusative singular)
хомозиготе (accusative plural)
хомозиготе (vocative singular)
хомозиготи (vocative plural)
хомозиготом (instrumental singular)
хомозиготима (instrumental plural)
хомозиготу (locative singular)
хомозиготима (locative plural)


криптографија

криптографија

криптография


мигрена

мигрень, гемикрания


хипотенуза

хипотенуза (nominative singular)
хипотенузе (nominative plural)
хипотенузе (genitive singular)
хипотенуза (genitive plural)
хипотенузи (dative singular)
хипотенузама (dative plural)
хипотенузу (accusative singular)
хипотенузе (accusative plural)
хипотенузо (vocative singular)
хипотенузе (vocative plural)
хипотенузом (instrumental singular)
хипотенузама (instrumental plural)
хипотенузи (locative singular)
хипотенузама (locative plural)


целијакија

целиакия; глютеновая энтеропатия


јод

От франц. iode «иод», далее из др.-греч. ἰοειδής «похожий цветом на фиалку, тёмно-синий», далее из ἴον «фиалка», из праиндоевр. *wiy- «фиалка», + εἶδος «вид, внешность, образ», далее из εἴδω «видеть», далее из праиндоевр. *weide- «видеть».


недељни

еженедельный


седмични

еженедельный


тетоважа

тетоважа (nominative singular)
тетоваже (nominative plural)
тетоваже (genitive singular)
тетоважа (genitive plural)
тетоважи (dative singular)
тетоважама (dative plural)
тетоважу (accusative singular)
тетоваже (accusative plural)
тетоважо (vocative singular)
тетоваже (vocative plural)
тетоважом (instrumental singular)
тетоважама (instrumental plural)
тетоважи (locative singular)
тетоважама (locative plural)


демона

форма родительного и винительного падежа единственного числа существительного демон


демона

форма родительного падежа множественного числа существительного демон


амигдалин

Происходит от ??

амигдалин (аналогично русскому слову)


декатлон

десятиборье, декатлон


граничар

граничар (nominative singular)
граничари (nominative plural)
граничара (genitive singular)
граничара (genitive plural)
граничару (dative singular)
граничарима (dative plural)
граничара (accusative singular)
граничаре (accusative plural)
граничару (vocative singular)
граничари (vocative plural)
граничаром (instrumental singular)
граничарима (instrumental plural)
граничару (locative singular)
граничарима (locative plural)


разоружавати

разоружавати


неизбежан

неизбежный, неминуемый


неминован

неизбежный, неминуемый


манипулисати

манипулисати

манипулировать


посматрач

посматрач (nominative singular)
посматрачи (nominative plural)
посматрача (genitive singular)
посматрача (genitive plural)
посматрачу (dative singular)
посматрачима (dative plural)
посматрача (accusative singular)
посматраче (accusative plural)
посматрачу (vocative singular)
посматрачи (vocative plural)
посматрачем (instrumental singular)
посматрачима (instrumental plural)
посматрачу (locative singular)
посматрачима (locative plural)


капут

капут (nominative singular)
капути (nominative plural)
капута (genitive singular)
капута (genitive plural)
капуту (dative singular)
капутима (dative plural)
капут (accusative singular)
капуте (accusative plural)
капуте (vocative singular)
капути (vocative plural)
капутом (instrumental singular)
капутима (instrumental plural)
капуту (locative singular)
капутима (locative plural)

От итал. cappotto ‘пальто’.


шибеница

Происходит от ??


обичај

обичај (nominative singular)
обичаји (nominative plural)
обичаја (genitive singular)
обичаја (genitive plural)
обичају (dative singular)
обичајима (dative plural)
обичај (accusative singular)
обичаје (accusative plural)
обичају (vocative singular)
обичаји (vocative plural)
обичајем (instrumental singular)
обичајима (instrumental plural)
обичају (locative singular)
обичајима (locative plural)


плутократија

плутократија


вакцинисати

вакцинировать


učenik

ученик, школьник


Дедал

Происходит от ??

Дедал (аналогично русскому слову)


стронциј

От лат. strontium «стронций», далее из англ. Strontian «Стронтиан» (топоним), из гэльск. Sròn an t-Sìthein (название местности в Шотландии, где впервые были обнаружены залежи стронция).


приближан

приблизительный, примерный


кријумчарење

кријумчарење


пашканат

Происходит от ??


обрва

обрва (nominative singular)
обрве (nominative plural)
обрве (genitive singular)
обрва (genitive plural)
обрви (dative singular)
обрвама (dative plural)
обрву (accusative singular)
обрве (accusative plural)
обрво (vocative singular)
обрве (vocative plural)
обрвом (instrumental singular)
обрвама (instrumental plural)
обрви (locative singular)
обрвама (locative plural)


веђа

веђа (nominative singular)
веђе (nominative plural)
веђе (genitive singular)
веђа (genitive plural)
веђи (dative singular)
веђама (dative plural)
веђу (accusative singular)
веђе (accusative plural)
веђо (vocative singular)
веђе (vocative plural)
веђом (instrumental singular)
веђама (instrumental plural)
веђи (locative singular)
веђама (locative plural)


фин

тонкий, изящный


противнапад

противнапад (nominative singular)
противнапади (nominative plural)
противнапада (genitive singular)
противнапада (genitive plural)
противнападу (dative singular)
противнападима (dative plural)
противнапад (accusative singular)
противнападе (accusative plural)
противнападу (vocative singular)
противнапади (vocative plural)
противнападом (instrumental singular)
противнападима (instrumental plural)
противнападу (locative singular)
противнападима (locative plural)


rečnik

словарь (собрание языковых единиц с описаниями)


кацик

касик (индейский вождь)


фонологија

фонологија (nominative singular)
фонологије (nominative plural)
фонологије (genitive singular)
фонологија (genitive plural)
фонологији (dative singular)
фонологијама (dative plural)
фонологију (accusative singular)
фонологије (accusative plural)
фонологијо (vocative singular)
фонологије (vocative plural)
фонологијом (instrumental singular)
фонологијама (instrumental plural)
фонологији (locative singular)
фонологијама (locative plural)


фонолог

Происходит от ??


кортизол

Происходит от ??

кортизол (аналогично русскому слову)


husar

husar (nominative singular)
husari (nominative plural)
husara (genitive singular)
husara (genitive plural)
husaru (dative singular)
husarima (dative plural)
husara (accusative singular)
husare (accusative plural)
husaru (vocative singular)
husari (vocative plural)
husarom (instrumental singular)
husarima (instrumental plural)
husaru (locative singular)
husarima (locative plural)

Происходит от венг. huszár от венг. húsz «двадцать»: по венг. законам из двадцати новобранцев один должен был стать кавалеристом. Менее убедительна гипотеза происхождения от «корсар» (итал. corsaro).


Оман

Из арабск. عمان (ʕumān), далее из неустановленной формы.

Оман (аналогично русскому слову)


пун

От праслав. *pьlnъ, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. пълнъ, испълнь, ст.-слав. плънъ, исплънь (др.-греч. γέμων, πλήρης), русск. полный, укр. по́вний, белор. по́вны, болг. пъ́лен, сербохорв. пу̏н, пу̏на, пу̏но, словенск. ро̑ln, чешск., словацк. plný, польск. реłnу, в.-луж. роłnу, н.-луж. рółnу, полабск. påunë; восходит к праиндоевр. *ple-, *pelǝ- «наполнять; полный». Родственно лит. pìlnas «nолный», др.-прусск. pilnan (вин. ед.), латышск. pil̃ns, др.-инд. pūrṇás, авест. рǝrǝnа-, готск. fulls «полный», др.-ирл. lán «полный», др. ступень вокализма: др.-инд. рrāṇаs — то же, лат. plēnus, греч. πλήρης «полный», πίμπλημι «наполняю», лат. plēre «наполнять», также лит. pilù, pýliau, pìlti «лить, сыпать». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

полный, наполненный

полный, целый

полный, упитанный


пут

От праслав. *pǫtь; восходит к праиндоевр. *pent- «путь». Родственно др.-инд. pánthās м. «тропа, дорога, путь», вин. pánthām, pánthānam, тв. ед. раthā, мн. pathíbhiḥ, авест. раntā̊ (раntаn-, раʮ-), др.-перс. раʮi- «дорога», осет. fandag, fændæg «путь», др.-прусск. pintis «путь, дорога», лат. роns, род. п. pontis м. «мост, тропинка», греч. πόντος м. «море, путь по морю», арм. hun «брод», также греч. πάτος м. «тропа» (*pṇtos). Сюда же относят готск. 𐍆𐌹𐌽𐌸𐌰𐌽 «находить, узнавать», нов.-в.-нем. finden «находить», др.-в.-нем. fandôn «карать, испытывать». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

дорога, путь


деминутив

деминутив (nominative singular)
деминутиви (nominative plural)
деминутива (genitive singular)
деминутива (genitive plural)
деминутиву (dative singular)
деминутивима (dative plural)
деминутив (accusative singular)
деминутиве (accusative plural)
деминутиве (vocative singular)
деминутиви (vocative plural)
деминутивом (instrumental singular)
деминутивима (instrumental plural)
деминутиву (locative singular)
деминутивима (locative plural)

Происходит от ??

диминутив, деминутив


твор

Происходит от ??


Бор

Происходит от ??

Бор (для данного слова не указано разбиение на слоги)


Медногорск

Медногорск (аналогично русскому слову)


саботажа

саботажа (nominative singular)
саботаже (nominative plural)
саботаже (genitive singular)
саботажа (genitive plural)
саботажи (dative singular)
саботажама (dative plural)
саботажу (accusative singular)
саботаже (accusative plural)
саботажо (vocative singular)
саботаже (vocative plural)
саботажом (instrumental singular)
саботажама (instrumental plural)
саботажи (locative singular)
саботажама (locative plural)


Дарфур

Из арабск. دار فور (букв. «земля Фур»), далее из ??.


Карлстад

Карлстад (аналогично русскому слову)


Лавов

Львов (город)


длан

Происходит от праслав. *dolnь, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. длань (др.-греч. παλάμη; Супр.), русск. ладонь, диал. доло́нь, укр. доло́ня, болг. длан, сербохорв. дла̏н, словенск. dlȃn, pódlan ж., чешск. dlaň, польск. dłoń, в.-луж. dłóń, н.-луж. dłoń. Родственно лит. délna, вост.-лит. délnas «ладонь», латышск. dęl̃nа — то же. Далее указывают на возможность связи с дол; предполагают также родство с греч. θέναρ «ладонь, подошва ноги», др.-в.-нем. tеnаr м., tenra ж. «ладонь» и объясняют -л- влиянием форм, родственных греч. παλάμη «ладонь», лат. раlmа. Сомнительна связь с греч. δέλτος «доска для письма», др.-в.-нем. zelt «шатёр», др.-в.-нем. zala «число». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


клеветати

кле ве та́ ти


посластичарница

посластичарница

кондитерская


сластичарница

сластичарница

кондитерская


сластичарна

кондитерская


неовисност

независимость


документација

документација

документация


dokumentacija

документация


краљевић

краљевић (nominative singular)
краљевићи (nominative plural)
краљевића (genitive singular)
краљевића (genitive plural)
краљевићу (dative singular)
краљевићима (dative plural)
краљевића (accusative singular)
краљевиће (accusative plural)
краљевићу (vocative singular)
краљевићи (vocative plural)
краљевићем (instrumental singular)
краљевићима (instrumental plural)
краљевићу (locative singular)
краљевићима (locative plural)


корупција

корупција (nominative singular)
корупције (nominative plural)
корупције (genitive singular)
корупција (genitive plural)
корупцији (dative singular)
корупцијама (dative plural)
корупцију (accusative singular)
корупције (accusative plural)
корупцијо (vocative singular)
корупције (vocative plural)
корупцијом (instrumental singular)
корупцијама (instrumental plural)
корупцији (locative singular)
корупцијама (locative plural)


хотел

Происходит от ??

отель, гостиница


неподношљив

невыносимый, непереносимый, нестерпимый


тријера

триера, трирема


лукс

От лат. lux (род. п. lucis) «свет, освещение, сияние», из праиндоевр. *leuk- «свет».

люкс (единица освещённости)


утицај

утицај (nominative singular)
утицаји (nominative plural)
утицаја (genitive singular)
утицаја (genitive plural)
утицају (dative singular)
утицајима (dative plural)
утицај (accusative singular)
утицаје (accusative plural)
утицају (vocative singular)
утицаји (vocative plural)
утицајем (instrumental singular)
утицајима (instrumental plural)
утицају (locative singular)
утицајима (locative plural)


глупан

глупан (nominative singular)
глупани (nominative plural)
глупана (genitive singular)
глупана (genitive plural)
глупану (dative singular)
глупанима (dative plural)
глупана (accusative singular)
глупане (accusative plural)
глупане (vocative singular)
глупани (vocative plural)
глупаном (instrumental singular)
глупанима (instrumental plural)
глупану (locative singular)
глупанима (locative plural)

глупец, дурак


будала

будала (nominative singular)
будале (nominative plural)
будале (genitive singular)
будала (genitive plural)
будали (dative singular)
будалама (dative plural)
будалу (accusative singular)
будале (accusative plural)
будало (vocative singular)
будале (vocative plural)
будалом (instrumental singular)
будалама (instrumental plural)
будали (locative singular)
будалама (locative plural)

глупец, дурак


синтеза

синтеза (nominative singular)
синтезе (nominative plural)
синтезе (genitive singular)
синтеза (genitive plural)
синтези (dative singular)
синтезама (dative plural)
синтезу (accusative singular)
синтезе (accusative plural)
синтезо (vocative singular)
синтезе (vocative plural)
синтезом (instrumental singular)
синтезама (instrumental plural)
синтези (locative singular)
синтезама (locative plural)

От др.-греч. σύνθεσις «составление», от гл. συντίθημι «составлять», далее из σύν (вариант: σύμ; первоначально ξύν) «с, вместе, совместно» + τίθημι «класть» (восходит к праиндоевр. *dhe- «класть, девать»).


леген

таз; лоханка


леп

Происходит от ??

лепота

Ближайшее родство

существительные

красивый, милый, хорошенький


онда

Происходит от ??


хектар

хектар (nominative singular)
хектари (nominative plural)
хектара (genitive singular)
хектара (genitive plural)
хектару (dative singular)
хектарима (dative plural)
хектар (accusative singular)
хектаре (accusative plural)
хектаре (vocative singular)
хектари (vocative plural)
хектаром (instrumental singular)
хектарима (instrumental plural)
хектару (locative singular)
хектарима (locative plural)


антипсихијатрија

антипсихијатрија

антипсихиатрия


баханалије

От лат. Bacchanalia «вакханалии, празднества в честь Вакха», далее из Bacchus «Вакх», далее из др.-греч. Βάκχος «Вакх», далее из неустановленной формы.


генеалогија

генеалогија (nominative singular)
генеалогије (nominative plural)
генеалогије (genitive singular)
генеалогија (genitive plural)
генеалогији (dative singular)
генеалогијама (dative plural)
генеалогију (accusative singular)
генеалогије (accusative plural)
генеалогијо (vocative singular)
генеалогије (vocative plural)
генеалогијом (instrumental singular)
генеалогијама (instrumental plural)
генеалогији (locative singular)
генеалогијама (locative plural)


минералогија

минералогија


рачунар

Происходит от гл. рачунати «вычислять», далее от ??


осамдесети

восьмидесятый


интерференција

От англ. interference «вмешательство, помеха», от гл. interfere «скрещиваться; вмешиваться», далее из ст.-франц. entreferir (s'entreferir) «соударяться», далее из entre- «между» + férir «наносить удар», далее из лат. ferire «бить, наносить удар, толкать», далее из праиндоевр. *bher- «протыкать».

интерференција

интерференция


хексаедар

шестигранник, гексаэдр


дипломатски

дипломатический


дезинфиковати

дезинфиковати

дезинфицировать


дизало

дизало (nominative singular)
дизала (nominative plural)
дизала (genitive singular)
дизала (genitive plural)
дизалу (dative singular)
дизалима (dative plural)
дизало (accusative singular)
дизала (accusative plural)
дизало (vocative singular)
дизала (vocative plural)
дизалом (instrumental singular)
дизалима (instrumental plural)
дизалу (locative singular)
дизалима (locative plural)


десегрегација

От англ. desegregation «десегрегация», далее из de- (приставка, указывающая на отмену, лишение, удаление чего-либо) + segregation «сегрегация», далее из лат. segregatio «отделение, обособление», далее из segregare «отделять», далее из se- (выражает отделение, устранение), далее из праиндоевр. *swe- «свой; себя» + grex (gregis) «стадо», далее из праиндоевр. *ger- «собирать».

десегрегација

десегрегация


сегрегација

сегрегација (nominative singular)
сегрегације (nominative plural)
сегрегације (genitive singular)
сегрегација (genitive plural)
сегрегацији (dative singular)
сегрегацијама (dative plural)
сегрегацију (accusative singular)
сегрегације (accusative plural)
сегрегацијо (vocative singular)
сегрегације (vocative plural)
сегрегацијом (instrumental singular)
сегрегацијама (instrumental plural)
сегрегацији (locative singular)
сегрегацијама (locative plural)


флота

флота (nominative singular)
флоте (nominative plural)
флоте (genitive singular)
флота (genitive plural)
флоти (dative singular)
флотама (dative plural)
флоту (accusative singular)
флоте (accusative plural)
флото (vocative singular)
флоте (vocative plural)
флотом (instrumental singular)
флотама (instrumental plural)
флоти (locative singular)
флотама (locative plural)

Происходит от ??


пастеризовати

пастеризовати

пастеризировать, пастеризовать


олигархија

олигархија (nominative singular)
олигархије (nominative plural)
олигархије (genitive singular)
олигархија (genitive plural)
олигархији (dative singular)
олигархијама (dative plural)
олигархију (accusative singular)
олигархије (accusative plural)
олигархијо (vocative singular)
олигархије (vocative plural)
олигархијом (instrumental singular)
олигархијама (instrumental plural)
олигархији (locative singular)
олигархијама (locative plural)

От др.-греч. ὀλιγαρχία «олигархия, власть немногих», далее из ὀλίγος «небольшой, малый, недостаточный», далее из неустановленной формы + ἀρχή «начало, начальство, власть».


бакалар

бакалар (nominative singular)
бакалари (nominative plural)
бакалара (genitive singular)
бакалара (genitive plural)
бакалару (dative singular)
бакаларима (dative plural)
бакалар (accusative singular)
бакаларе (accusative plural)
бакалару (vocative singular)
бакалари (vocative plural)
бакаларом (instrumental singular)
бакаларима (instrumental plural)
бакалару (locative singular)
бакаларима (locative plural)


играти

От праслав. *jьgrati, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. игрь (др.-греч. παίγνιον), играти (παίζειν), русск. игра, укр. гра, ігра́, грати, белор. іграць, болг. игра́, игра́я «играю», сербохорв. ѝгра «пляска, игра», ѝграти, и̏гра̑м «плясать, играть», словенск. ígrа «игра», igráti, др.-чешск. jhra, jhrát, чешск. hra, hrát, словацк. ihra, hrať, польск. gra, grаć, н.-луж. jhra, hra, hrać, н.-луж. gra, graś, полабск. jagréića «игра», jeigróją «они играют». Праслав. *jьgra, *jьgrati родственно лит. áikštytis «капризничать, шалить», латышск. ai^ksti^tie^s «кричать, шуметь», лит. áikštis «прихоть», др.-инд. ḗjati, ī́jati «трогается, двигается», др.-исл. eikinn «дикий, свирепый, сильный». Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.

танцевать, плясать


садомазохизам

садомазохизам

садомазохизм


перигеј

От др.-греч. περίγειος «околоземный», из περί «вокруг, около; о» + γῆ (др. формы γέα, γαῖα) «земля». В ряде европейских языков слово заимств. через лат. perigeum.


биконвексан

двояковыпуклый


актинометар

От англ. actinometer «актинометр», далее из ἀκτίς (род. п. ἀκτῖνος) «луч, сверкание», далее из праиндоевр. *ankt- (ср.:
лит. anksti «рано», готск. uhtwo «рассвет», санскр. अक्तु (aktu) «сияние»), + metrum «мера», далее из др.-греч. μέτρον «мера», далее из праиндоевр. *meh₁- «мерять».


демократија

демократија (nominative singular)
демократије (nominative plural)
демократије (genitive singular)
демократија (genitive plural)
демократији (dative singular)
демократијама (dative plural)
демократију (accusative singular)
демократије (accusative plural)
демократијо (vocative singular)
демократије (vocative plural)
демократијом (instrumental singular)
демократијама (instrumental plural)
демократији (locative singular)
демократијама (locative plural)


хомоним

хомоним (nominative singular)
хомоними (nominative plural)
хомонима (genitive singular)
хомонима (genitive plural)
хомониму (dative singular)
хомонимима (dative plural)
хомоним (accusative singular)
хомониме (accusative plural)
хомониме (vocative singular)
хомоними (vocative plural)
хомонимом (instrumental singular)
хомонимима (instrumental plural)
хомониму (locative singular)
хомонимима (locative plural)


осамнаести

восемнадцатый


virolog

Происходит от ??


индексирати

индексировать


власуља

власуља (nominative singular)
власуље (nominative plural)
власуље (genitive singular)
власуља (genitive plural)
власуљи (dative singular)
власуљама (dative plural)
власуљу (accusative singular)
власуље (accusative plural)
власуљо (vocative singular)
власуље (vocative plural)
власуљом (instrumental singular)
власуљама (instrumental plural)
власуљи (locative singular)
власуљама (locative plural)


ћилим

ћилим (nominative singular)
ћилими (nominative plural)
ћилима (genitive singular)
ћилима (genitive plural)
ћилиму (dative singular)
ћилимима (dative plural)
ћилим (accusative singular)
ћилиме (accusative plural)
ћилиме (vocative singular)
ћилими (vocative plural)
ћилимом (instrumental singular)
ћилимима (instrumental plural)
ћилиму (locative singular)
ћилимима (locative plural)


хрестоматија

хрестоматија (nominative singular)
хрестоматије (nominative plural)
хрестоматије (genitive singular)
хрестоматија (genitive plural)
хрестоматији (dative singular)
хрестоматијама (dative plural)
хрестоматију (accusative singular)
хрестоматије (accusative plural)
хрестоматијо (vocative singular)
хрестоматије (vocative plural)
хрестоматијом (instrumental singular)
хрестоматијама (instrumental plural)
хрестоматији (locative singular)
хрестоматијама (locative plural)

хрестоматија


бас-гитара

бас-гитара (аналогично русскому слову)


антисемитски

антисемитский


хасидизам

хасидизм, хасидство


природњак

естествоиспытатель, натуралист, природовед


билборд

От англ. billboard, от bill «объявлять в афишах, рекламировать» + board «доска».

билборд (аналогично русскому слову)


спонтаност

спонтанность


ђачки

ђак

Ближайшее родство

существительные

ђаковање

Ближайшее родство

существительные

ђаковати

Ближайшее родство


ђердан

ђердан (nominative singular)
ђердани (nominative plural)
ђердана (genitive singular)
ђердана (genitive plural)
ђердану (dative singular)
ђерданима (dative plural)
ђердан (accusative singular)
ђердане (accusative plural)
ђердане (vocative singular)
ђердани (vocative plural)
ђерданом (instrumental singular)
ђерданима (instrumental plural)
ђердану (locative singular)
ђерданима (locative plural)

ожерелье, монисто


њихати

качать, колебать, колыхать


лећа

чечевица (Lens)


забављати

забавлять, развлекать


гласовир

фортепиано (фортепьяно)


тампонирати

тампонировать


saksofon

saksofon (nominative singular)
saksofoni (nominative plural)
saksofona (genitive singular)
saksofona (genitive plural)
saksofonu (dative singular)
saksofonima (dative plural)
saksofon (accusative singular)
saksofone (accusative plural)
saksofone (vocative singular)
saksofoni (vocative plural)
saksofonom (instrumental singular)
saksofonima (instrumental plural)
saksofonu (locative singular)
saksofonima (locative plural)

От франц. saxophone «саксофон», далее из saxo- + -phone. Первая часть — от собств. Sax «Сакс» (фамилия изобретателя инструмента). Вторая часть — из др.-греч. φωνή «голос, звук», далее из праиндоевр. *bha- «говорить; сказать».


еклипса

еклипса (nominative singular)
еклипсе (nominative plural)
еклипсе (genitive singular)
еклипса (genitive plural)
еклипси (dative singular)
еклипсама (dative plural)
еклипсу (accusative singular)
еклипсе (accusative plural)
еклипсо (vocative singular)
еклипсе (vocative plural)
еклипсом (instrumental singular)
еклипсама (instrumental plural)
еклипси (locative singular)
еклипсама (locative plural)


антисовјетски

антисоветский


Evropa

От др.-греч. Εὐρώπη «Европа» (имя мифической дочери Агенора, буквально «широкоглазая»), далее из Εὐρ- + -ώπη;
* первая часть — из εὐρύς «широкий», далее из праиндоевр. *h₁wérus «широкий»;
* вторая часть — из ὤψ «взгляд; глаз», далее из праиндоевр. *okw- «глаз».


антикомунист

антикомунист (nominative singular)
антикомунисти (nominative plural)
антикомуниста (genitive singular)
антикомуниста (genitive plural)
антикомунисту (dative singular)
антикомунистима (dative plural)
антикомуниста (accusative singular)
антикомунисте (accusative plural)
антикомунисте (vocative singular)
антикомунисти (vocative plural)
антикомунистом (instrumental singular)
антикомунистима (instrumental plural)
антикомунисту (locative singular)
антикомунистима (locative plural)

антикомунист

антикоммунист


богословски

богословский


максималан

максимальный, наибольший


вечера

вечера (nominative singular)
вечере (nominative plural)
вечере (genitive singular)
вечера (genitive plural)
вечери (dative singular)
вечерама (dative plural)
вечеру (accusative singular)
вечере (accusative plural)
вечеро (vocative singular)
вечере (vocative plural)
вечером (instrumental singular)
вечерама (instrumental plural)
вечери (locative singular)
вечерама (locative plural)


мамелук

мамлюк, мамелюк


Доњецка Народна Република

Донецкая Народная Республика

ru-Доњецка_Народна_Република-sr-phrase-c1kbz9W1


Луганска Народна Република

Луганская Народная Республика

ru-Луганска_Народна_Република-sr-phrase-juVc22xG


потрес

потрес (nominative singular)
потреси (nominative plural)
потреса (genitive singular)
потреса (genitive plural)
потресу (dative singular)
потресима (dative plural)
потрес (accusative singular)
потресе (accusative plural)
потресе (vocative singular)
потреси (vocative plural)
потресом (instrumental singular)
потресима (instrumental plural)
потресу (locative singular)
потресима (locative plural)

землетрясение


пре

Происходит от ??


земљотрес

земљотрес (nominative singular)
земљотреси (nominative plural)
земљотреса (genitive singular)
земљотреса (genitive plural)
земљотресу (dative singular)
земљотресима (dative plural)
земљотрес (accusative singular)
земљотресе (accusative plural)
земљотресе (vocative singular)
земљотреси (vocative plural)
земљотресом (instrumental singular)
земљотресима (instrumental plural)
земљотресу (locative singular)
земљотресима (locative plural)

землетрясение


језикословље

језикословље


идентитет

Происходит от ??

идентичность


Краснојарск

Происходит от ??


безгрешност

безгрешность


Париз

Происходит от ??

Река која тече кроз Париз назива се Сена.

Река, которая течет через Париж, называется Сена.


Арменска ССР

Армянская ССР


етимолошки

этимологический


основна школа

начальная школа


вредан

Происходит от ??


седеф

седеф (nominative singular)
седефи (nominative plural)
седефа (genitive singular)
седефа (genitive plural)
седефу (dative singular)
седефима (dative plural)
седеф (accusative singular)
седефе (accusative plural)
седефе (vocative singular)
седефи (vocative plural)
седефом (instrumental singular)
седефима (instrumental plural)
седефу (locative singular)
седефима (locative plural)


угао

Происходит от ??


Руска Федерација

Российская Федерация


Упсала

Упсала (аналогично русскому слову)


Вестерос

Вестерос (аналогично русскому слову)


Умео

Умео (аналогично русскому слову)


Лунд

Лунд (аналогично русскому слову)


ваздухопловство

ваздухопловство

авиация, воздухоплавание


зракопловство

зракопловство

авиация, воздухоплавание


vazduhoplovstvo

авиация, воздухоплавание


Хелсингборг

Хельсингборг


Кристијанстад

Кристијанстад

Кристианстад


Лулео

Лулео (аналогично русскому слову)


Карлскруна

Карлскруна (аналогично русскому слову)


транскрипција

транскрипција

транскрипция


Варберг

Варберг (аналогично русскому слову)


периодичност

периодичност

периодичность


хладни рат

холодная война


Ерншелдсвик

Эрншёльдсвик


Фалун

Фалун (аналогично русскому слову)


Тролхетан

Тролльхеттан


сафир

сафир (nominative singular)
сафири (nominative plural)
сафира (genitive singular)
сафира (genitive plural)
сафиру (dative singular)
сафирима (dative plural)
сафир (accusative singular)
сафире (accusative plural)
сафире (vocative singular)
сафири (vocative plural)
сафиром (instrumental singular)
сафирима (instrumental plural)
сафиру (locative singular)
сафирима (locative plural)


громобран

громобран (nominative singular)
громобрани (nominative plural)
громобрана (genitive singular)
громобрана (genitive plural)
громобрану (dative singular)
громобранима (dative plural)
громобран (accusative singular)
громобране (accusative plural)
громобране (vocative singular)
громобрани (vocative plural)
громобраном (instrumental singular)
громобранима (instrumental plural)
громобрану (locative singular)
громобранима (locative plural)

громоотвод; молниеотвод


метеорологија

метеорологија

метеорология


тврди диск

жёсткий диск


графен

графен (аналогично русскому слову)


додекафонија

додекафонија


ној

Происходит от ??


цинкографија

цинкографија


јак

крепкий, сильный


мочвара

мочвара (nominative singular)
мочваре (nominative plural)
мочваре (genitive singular)
мочвара (genitive plural)
мочвари (dative singular)
мочварама (dative plural)
мочвару (accusative singular)
мочваре (accusative plural)
мочваро (vocative singular)
мочваре (vocative plural)
мочваром (instrumental singular)
мочварама (instrumental plural)
мочвари (locative singular)
мочварама (locative plural)


најезда

најезда (nominative singular)
најезде (nominative plural)
најезде (genitive singular)
најезда (genitive plural)
најезди (dative singular)
најездама (dative plural)
најезду (accusative singular)
најезде (accusative plural)
најездо (vocative singular)
најезде (vocative plural)
најездом (instrumental singular)
најездама (instrumental plural)
најезди (locative singular)
најездама (locative plural)

нашествие, вторжение, набег


најзад

наконец, в конце концов, напоследок


њива

њива (nominative singular)
њиве (nominative plural)
њиве (genitive singular)
њива (genitive plural)
њиви (dative singular)
њивама (dative plural)
њиву (accusative singular)
њиве (accusative plural)
њиво (vocative singular)
њиве (vocative plural)
њивом (instrumental singular)
њивама (instrumental plural)
њиви (locative singular)
њивама (locative plural)

От праслав., от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. нива, ст.-слав. нива (χώρα, κτῆμα, τόπος, σπόριμος; Зогр., Супр.), русск. нива, укр. ни́ва, болг. ни́ва, сербохорв. њи̏ва, словенск. njíva, чешск. níva, словацк. niva, польск., н.-луж. niwa. Сравнивают с греч. νειός ж. «поле» (из *νειός; интонационные отношения аналогичны лит. várnа : var̃nas, воро́на: во́рон), далее — с νειόθι «глубоко внизу», νειὸς ἄρουρα, др.-в.-нем. nidar «внизу», др.-инд. ni- «вниз», nivát- ж. «низина», аналогично udvát- ж. «высота, возвышенность, пригорок» : úd (см. вы), далее сюда же — низ, ниц. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


њух

нюх, обоняние


њушити

њух

Ближайшее родство

существительные

њушка

Ближайшее родство

существительные

нюхать, обонять

вынюхивать, разнюхивать


њушкало

њушкало (nominative singular)
њушкала (nominative plural)
њушкала (genitive singular)
њушкала (genitive plural)
њушкалу (dative singular)
њушкалима (dative plural)
њушкало (accusative singular)
њушкала (accusative plural)
њушкало (vocative singular)
њушкала (vocative plural)
њушкалом (instrumental singular)
њушкалима (instrumental plural)
њушкалу (locative singular)
њушкалима (locative plural)

проныра, пролаза


љуљкати

љуљашка

Ближайшее родство

существительные

љуљка

Ближайшее родство

существительные

љуљати

Ближайшее родство

покачивать, раскачивать, качать


биолуминисценција

биолуминисценција

биолюминесценция


Баб ел Мандеб

Баб-эль-Мандебский пролив


светковина

светковина (nominative singular)
светковине (nominative plural)
светковине (genitive singular)
светковина (genitive plural)
светковини (dative singular)
светковинама (dative plural)
светковину (accusative singular)
светковине (accusative plural)
светковино (vocative singular)
светковине (vocative plural)
светковином (instrumental singular)
светковинама (instrumental plural)
светковини (locative singular)
светковинама (locative plural)


бактерија

бактерија (nominative singular)
бактерије (nominative plural)
бактерије (genitive singular)
бактерија (genitive plural)
бактерији (dative singular)
бактеријама (dative plural)
бактерију (accusative singular)
бактерије (accusative plural)
бактеријо (vocative singular)
бактерије (vocative plural)
бактеријом (instrumental singular)
бактеријама (instrumental plural)
бактерији (locative singular)
бактеријама (locative plural)

От др.-греч. βακτηρία (βάκτρον) «палка, посох» (восходит к праиндоевр. *bak- «посох»). В европейских языках слово заимств. через поздн. лат. bacterium.


великодушност

великодушност


широкогрудост

широкогрудост


вертикалан

вертикальный


медиавелистика

медиавелистика

медиевистика


малокрвност

анемия, малокровие


гас

Происходит от нидерл. gas, далее из др.-греч. χάος «расселина; мрачная бездна; хаос; бесконечное пространство», далее из праиндоевр. *gheu- «зиять».
Слово gas было придумано в начале XVII века фламандским естествоиспытателем Я. Б. ван Гельмонтом для обозначения полученного им «мёртвого воздуха» (углекислого газа). Согласно Я. И. Перельману, Гельмонт писал: «Такой пар я назвал газ, потому что он почти не отличается от хаоса древних».
 [Alt: «] Hunc spiritum, incognitum hactenus, novo nomine gas voco.
Этот пар, до сих пор неизвестный, я называю новым именем «газ».
Ioanne Baptista van Helmont, «Ortus Medicinae» [Alt: »]
 В нидерландском языке звук /g/ примерно соответствует греческому [χ] в слове χάος «хаос». Использованы материалы Online Etymology Dictionary Дугласа Харпера. См. Список литературы.


таксономија

От франц. taxonomie (taxinomie) «таксономия», из др.-греч. τάξις «построение, расположение», далее из τάσσω «строить, располагать», из праиндоевр. *tag- + νόμος «обычай, закон», далее из νέμω «распределять, раздавать, разделять; выбирать; пасти», далее из праиндоевр. *nem-, *neme- «делить, выделять».


редиговати

редактировать


ацефалија

От лат. acephalia «ацефалия, безголовость», от acephalus «ацефал, безголовый», от др.-греч. ἀκέφαλος «безголовый», далее из ἀν- (ἀ-) «без-» + κεφαλή «голова; глава», далее из праиндоевр. *ghebhel- «вершина, голова».


Камбоџа

Происходит от ??


Фејсбук

Происходит от ??


Калињинград

Происходит от ??


Симферопољ

Происходит от ??


Јалта

Происходит от ??


Севастопољ

Происходит от ??


Тајмир

Происходит от ??


лије као из кабла

льёт как из ведра (букв. как из ушата)


кабао

Происходит от ??


kabao

Происходит от ??


Чеченија

Происходит от ??


Савез Совјетских Социјалистичких Република

sǎːʋez sǒʋjetskix sotsijalǐstitʃkiːx repǔbliːkaː

Союз Советских Социалистических Республик

ru-Савез_Совјетских_Социјалистичких_Република-sr-phrase-mJKMEMqj


интересантан

интересный; занимательный


занимљив

интересный; занимательный


дуња

дуња (nominative singular)
дуње (nominative plural)
дуње (genitive singular)
дуња (genitive plural)
дуњи (dative singular)
дуњама (dative plural)
дуњу (accusative singular)
дуње (accusative plural)
дуњо (vocative singular)
дуње (vocative plural)
дуњом (instrumental singular)
дуњама (instrumental plural)
дуњи (locative singular)
дуњама (locative plural)


фудбалер

фудбалер (nominative singular)
фудбалери (nominative plural)
фудбалера (genitive singular)
фудбалера (genitive plural)
фудбалеру (dative singular)
фудбалерима (dative plural)
фудбалера (accusative singular)
фудбалере (accusative plural)
фудбалеру (vocative singular)
фудбалери (vocative plural)
фудбалером (instrumental singular)
фудбалерима (instrumental plural)
фудбалеру (locative singular)
фудбалерима (locative plural)


ногометаш

ногометаш (nominative singular)
ногометаши (nominative plural)
ногометаша (genitive singular)
ногометаша (genitive plural)
ногометашу (dative singular)
ногометашима (dative plural)
ногометаша (accusative singular)
ногометаше (accusative plural)
ногометашу (vocative singular)
ногометаши (vocative plural)
ногометашем (instrumental singular)
ногометашима (instrumental plural)
ногометашу (locative singular)
ногометашима (locative plural)


гестикулирати

гестикулирати

жестикулировать


анафореза

От др.-греч. ἀναφορά «отнесение, возложение, приписывание; анафора», от гл. ἀναφέρω «нести вверх», далее из ἀνά «вверху, вверх, обратно» + φέρω «несу, ношу».


фотографисати

фотографисати

фотографировать


слезина

слезина (nominative singular)
слезине (nominative plural)
слезине (genitive singular)
слезина (genitive plural)
слезини (dative singular)
слезинама (dative plural)
слезину (accusative singular)
слезине (accusative plural)
слезино (vocative singular)
слезине (vocative plural)
слезином (instrumental singular)
слезинама (instrumental plural)
слезини (locative singular)
слезинама (locative plural)


рибонуклеаза

рибонуклеаза

рибонуклеаза


мачевалац

фехтовальщик


променљив

изменчивый, непостоянный, переменчивый


тахикардија

От лат. tachycardia «тахикардия», составленного из др.-греч. ταχύς «быстрый», далее из неустановленной формы, + др.-греч. καρδία «сердце», далее из праиндоевр. *kerd- «сердце; сердцевина, середина».


сентенциозан

сентенциозный


хмељ

хмељ (nominative singular)
хмеља (genitive singular)
хмељу (dative singular)
хмељ (accusative singular)
хмељу (vocative singular)
хмељем (instrumental singular)
хмељу (locative singular)

От праслав. *хъmеlь, от кот. в числе прочего произошли: др.-русск. хмель, хъмель (Пов. врем. лет под 985 г., Полоцк. грам. 1330 г., Пандекты Никона), болг. хмел, хме́лът (Младенов 669), сербохорв. хме̏љ (род. п. хмѐља), чак. хме́љ (род. п. хмеља̏), словенск. hmèlj (род. п. hmélja), чешск. chmel, словацк. сhmеľ, польск. chmiel — то же, росhmiеl, в.-луж. khmjel, н.-луж. chḿel, полаб. chmel. Праслав. *хъmеlь реконструируют ввиду ср.-греч. χούμελι «хмель» (с XIII в.). Источник этих слов ищут на Востоке. В качестве вост. источника принимается в расчёт волжскобулг. *хumlaɣ, чув. χǝ̂mla, χømlа «хмель», откуда заимств. венг. komló — то же. Из тюрк. происходит и манси kumliʌχ. При таком объяснении возникают трудности фонетического характера, так как слав. форма не соответствует тюрк. форме. Использованы данные словаря М. Фасмера. См. Список литературы.


свемир

свемир (nominative singular)
свемири (nominative plural)
свемира (genitive singular)
свемира (genitive plural)
свемиру (dative singular)
свемирима (dative plural)
свемир (accusative singular)
свемире (accusative plural)
свемире (vocative singular)
свемири (vocative plural)
свемиром (instrumental singular)
свемирима (instrumental plural)
свемиру (locative singular)
свемирима (locative plural)


васиона

васиона (nominative singular)
васионе (nominative plural)
васионе (genitive singular)
васиона (genitive plural)
васиони (dative singular)
васионама (dative plural)
васиону (accusative singular)
васионе (accusative plural)
васионо (vocative singular)
васионе (vocative plural)
васионом (instrumental singular)
васионама (instrumental plural)
васиони (locative singular)
васионама (locative plural)


vasiona

космос, вселенная


покојник

покойник; мертвец


судбина

судбина (nominative singular)
судбине (nominative plural)
судбине (genitive singular)
судбина (genitive plural)
судбини (dative singular)
судбинама (dative plural)
судбину (accusative singular)
судбине (accusative plural)
судбино (vocative singular)
судбине (vocative plural)
судбином (instrumental singular)
судбинама (instrumental plural)
судбини (locative singular)
судбинама (locative plural)


промјена

промјена (nominative singular)
промјене (nominative plural)
промјене (genitive singular)
промјена (genitive plural)
промјени (dative singular)
промјенама (dative plural)
промјену (accusative singular)
промјене (accusative plural)
промјено (vocative singular)
промјене (vocative plural)
промјеном (instrumental singular)
промјенама (instrumental plural)
промјени (locative singular)
промјенама (locative plural)


плодоред

плодоред (nominative singular)
плодореди (nominative plural)
плодореда (genitive singular)
плодореда (genitive plural)
плодореду (dative singular)
плодоредима (dative plural)
плодоред (accusative singular)
плодореде (accusative plural)
плодореде (vocative singular)
плодореди (vocative plural)
плодоредом (instrumental singular)
плодоредима (instrumental plural)
плодореду (locative singular)
плодоредима (locative plural)

севооборот, многополье


plodored

севооборот, многополье


aerologija

От франц. aérologie «аэрология», далее из др.-греч. ἀήρ «воздух», далее из неустановленной формы + λογία «сбор пожертвований, подаяний» от др.-греч. λέγω «говорю; сообщаю; рассказываю»; родств. λόγος «слово; речь; разум; мнение; учение»; восходит к праиндоевр. *leg- «собирать, подбирать, выбирать слова (при составлении речи) > говорить, тщательно выбирая слова».


декодирати

декодировать, расшифровывать


стабилизирати

стабилизирати

стабилизировать


суперпроводник

суперпроводник

сверхпроводник


биологија

биологија (nominative singular)
биологије (nominative plural)
биологије (genitive singular)
биологија (genitive plural)
биологији (dative singular)
биологијама (dative plural)
биологију (accusative singular)
биологије (accusative plural)
биологијо (vocative singular)
биологије (vocative plural)
биологијом (instrumental singular)
биологијама (instrumental plural)
биологији (locative singular)
биологијама (locative plural)


дефлација

дефлација (nominative singular)
дефлације (nominative plural)
дефлације (genitive singular)
дефлација (genitive plural)
дефлацији (dative singular)
дефлацијама (dative plural)
дефлацију (accusative singular)
дефлације (accusative plural)
дефлацијо (vocative singular)
дефлације (vocative plural)
дефлацијом (instrumental singular)
дефлацијама (instrumental plural)
дефлацији (locative singular)
дефлацијама (locative plural)


нанотехнологија

нанотехнологија

нанотехнология


будем

форма будущего времени первого лица единственного числа изъявительного наклонения глагола бити


загрљај

загрљај (nominative singular)
загрљаји (nominative plural)
загрљаја (genitive singular)
загрљаја (genitive plural)
загрљају (dative singular)
загрљајима (dative plural)
загрљај (accusative singular)
загрљаје (accusative plural)
загрљају (vocative singular)
загрљаји (vocative plural)
загрљајем (instrumental singular)
загрљајима (instrumental plural)
загрљају (locative singular)
загрљајима (locative plural)


дестабилизирати

дестабилизирати

дестабилизировать


еуфоричан

эйфорический


сликар

сликар (nominative singular)
сликари (nominative plural)
сликара (genitive singular)
сликара (genitive plural)
сликару (dative singular)
сликарима (dative plural)
сликара (accusative singular)
сликаре (accusative plural)
сликару (vocative singular)
сликари (vocative plural)
сликаром (instrumental singular)
сликарима (instrumental plural)
сликару (locative singular)
сликарима (locative plural)


предузетник

предприниматель


узенгија

узенгија (nominative singular)
узенгије (nominative plural)
узенгије (genitive singular)
узенгија (genitive plural)
узенгији (dative singular)
узенгијама (dative plural)
узенгију (accusative singular)
узенгије (accusative plural)
узенгијо (vocative singular)
узенгије (vocative plural)
узенгијом (instrumental singular)
узенгијама (instrumental plural)
узенгији (locative singular)
узенгијама (locative plural)


стремен

стремен (nominative singular)
стремени (nominative plural)
стремена (genitive singular)
стремена (genitive plural)
стремену (dative singular)
стременима (dative plural)
стремен (accusative singular)
стремене (accusative plural)
стремене (vocative singular)
стремени (vocative plural)
стременом (instrumental singular)
стременима (instrumental plural)
стремену (locative singular)
стременима (locative plural)


запремина

запремина (nominative singular)
запремине (nominative plural)
запремине (genitive singular)
запремина (genitive plural)
запремини (dative singular)
запреминама (dative plural)
запремину (accusative singular)
запремине (accusative plural)
запремино (vocative singular)
запремине (vocative plural)
запремином (instrumental singular)
запреминама (instrumental plural)
запремини (locative singular)
запреминама (locative plural)


спирохета

Из лат. spirochaeta «спирохета», из spiro- + chaeta;
* первая часть — из др.-греч.σπεῖρα, далее из праиндоевр. *sper- «крутить, гнуть»;
* вторая часть — из др.-греч. χαίτη «шевелюра, кудри», далее из неустановленной формы.


магија

магија (nominative singular)
магије (nominative plural)
магије (genitive singular)
магија (genitive plural)
магији (dative singular)
магијама (dative plural)
магију (accusative singular)
магије (accusative plural)
магијо (vocative singular)
магије (vocative plural)
магијом (instrumental singular)
магијама (instrumental plural)
магији (locative singular)
магијама (locative plural)


дигитализација

дигитализација


дигитализовање

дигитализовање


максимализам

максимализам


ономатопеја

ономатопеја (nominative singular)
ономатопеје (nominative plural)
ономатопеје (genitive singular)
ономатопеја (genitive plural)
ономатопеји (dative singular)
ономатопејама (dative plural)
ономатопеју (accusative singular)
ономатопеје (accusative plural)
ономатопејо (vocative singular)
ономатопеје (vocative plural)
ономатопејом (instrumental singular)
ономатопејама (instrumental plural)
ономатопеји (locative singular)
ономатопејама (locative plural)

ономатопея; звукоподражание


испит

испит (nominative singular)
испити (nominative plural)
испита (genitive singular)
испита (genitive plural)
испиту (dative singular)
испитима (dative plural)
испит (accusative singular)
испите (accusative plural)
испите (vocative singular)
испити (vocative plural)
испитом (instrumental singular)
испитима (instrumental plural)
испиту (locative singular)
испитима (locative plural)


погрешан

ошибочный; неправильный


табела

табела (nominative singular)
табеле (nominative plural)
табеле (genitive singular)
табела (genitive plural)
табели (dative singular)
табелама (dative plural)
табелу (accusative singular)
табеле (accusative plural)
табело (vocative singular)
табеле (vocative plural)
табелом (instrumental singular)
табелама (instrumental plural)
табели (locative singular)
табелама (locative plural)


емигрирати

эмигрировать


дијета

дијета (nominative singular)
дијете (nominative plural)
дијете (genitive singular)
дијета (genitive plural)
дијети (dative singular)
дијетама (dative plural)
дијету (accusative singular)
дијете (accusative plural)
дијето (vocative singular)
дијете (vocative plural)
дијетом (instrumental singular)
дијетама (instrumental plural)
дијети (locative singular)
дијетама (locative plural)


порнографија

порнографија


ribonukleaza

рибонуклеаза


социјалистички

социалистический


ванадијум

От лат. vanadium «ванадий», далее из др.-сканд. Vanadis «Ванадис» (одно из имён богини Фрейи). Латинский термин был изобретён в 1830 г. шведским химиком Нильсом Сефстрёмом.


камбијум

От лат. cambium «обмен», от гл. cambiare «менять, обменивать», далее из кельтск., восходящего к праиндоевр. «*kemb-».


одважност

мужество; отвага


спречавати

препятствовать


неутрон

неутрон (nominative singular)
неутрони (nominative plural)
неутрона (genitive singular)
неутрона (genitive plural)
неутрону (dative singular)
неутронима (dative plural)
неутрон (accusative singular)
неутроне (accusative plural)
неутроне (vocative singular)
неутрони (vocative plural)
неутроном (instrumental singular)
неутронима (instrumental plural)
неутрону (locative singular)
неутронима (locative plural)


хришћанин

Происходит от ??


хришћанка

Происходит от ??


људождер

људождер (nominative singular)
људождери (nominative plural)
људождера (genitive singular)
људождера (genitive plural)
људождеру (dative singular)
људождерима (dative plural)
људождера (accusative singular)
људождере (accusative plural)
људождеру (vocative singular)
људождери (vocative plural)
људождером (instrumental singular)
људождерима (instrumental plural)
људождеру (locative singular)
људождерима (locative plural)

Происходит от ??


хришћански

Происходит от ??

христианский


политички

Происходит от ??

политический


људождерство

људождерство

каннибализм, людоедство


ljudožderstvo

каннибализм, людоедство


Западна Немачка

Западная Германия


Источна Немачка

Восточная Германия


Уљановск

Происходит от ??


Вороњеж

Происходит от ??


Холанђанин

голландец; нидерландец


Петропавловск Камчатски

Происходит от ??

Петропавловск Камчатски

Петропавловск-Камчатский

ru-Петропавловск_Камчатски-sr-noun-uaaOJsql


исламофобија

Происходит от ??

исламофобија


Јужноафричка Република

Южно-Африканская Республика

ru-Јужноафричка_Република-sr-phrase-V4vCkl0-


Тољати

Происходит от ??


Жељезногорск

Происходит от ??

Жељезногорск

Железногорск


славенски

Происходит от ??


Панџаб

Происходит от ??


Чељабинск

Происходит от ??


бања

бања (nominative singular)
бање (nominative plural)
бање (genitive singular)
бања (genitive plural)
бањи (dative singular)
бањама (dative plural)
бању (accusative singular)
бање (accusative plural)
бањо (vocative singular)
бање (vocative plural)
бањом (instrumental singular)
бањама (instrumental plural)
бањи (locative singular)
бањама (locative plural)

Происходит от ??

баня, купальня

минеральный источник


Квебек

Из франц. Québec «Квебек», далее из микмакск. kepék «пролив».


минијатура

минијатура (nominative singular)
минијатуре (nominative plural)
минијатуре (genitive singular)
минијатура (genitive plural)
минијатури (dative singular)
минијатурама (dative plural)
минијатуру (accusative singular)
минијатуре (accusative plural)
минијатуро (vocative singular)
минијатуре (vocative plural)
минијатуром (instrumental singular)
минијатурама (instrumental plural)
минијатури (locative singular)
минијатурама (locative plural)


Дњепропетровск

Происходит от ??

Дњепропетровск

Днепропетровск


Новоросијск

Происходит от ??

Новороссийск


бариум

От лат. barium «барий», далее из др.-греч. βαρύς «тяжёлый; низкий, глухой», из праиндоевр. *gʷrw-, *gru- «тяжёлый».


страни језик

иностранный язык


матична плоча

материнская плата


ториј

то же, что торијум: торий


астробиологија

Происходит от ??

астробиологија

астробиология


дезоксирибонуклеинска киселина

дезоксирибонуклеиновая кислота

ru-дезоксирибонуклеинска_киселина-sr-phrase-ukIZ3pef


Доњецк

Происходит от ??


освета

освета (nominative singular)
освете (nominative plural)
освете (genitive singular)
освета (genitive plural)
освети (dative singular)
осветама (dative plural)
освету (accusative singular)
освете (accusative plural)
освето (vocative singular)
освете (vocative plural)
осветом (instrumental singular)
осветама (instrumental plural)
освети (locative singular)
осветама (locative plural)


програмски језик

язык программирования


трајекторија

трајекторија


Анадолија

Происходит от ??

Анатолия (Малая Азия)


Анатолија

Происходит от ??

Анатолия (Малая Азия)


монархија

монархија (nominative singular)
монархије (nominative plural)
монархије (genitive singular)
монархија (genitive plural)
монархији (dative singular)
монархијама (dative plural)
монархију (accusative singular)
монархије (accusative plural)
монархијо (vocative singular)
монархије (vocative plural)
монархијом (instrumental singular)
монархијама (instrumental plural)
монархији (locative singular)
монархијама (locative plural)

Происходит от ??


Гвинеја Бисао

Гвинея-Бисау


Гвинеја Бисау

Гвинея-Бисау


Источни Тимор

Восточный Тимор


четкица за зубе

зубная щётка


пацифизам

Происходит от ??


филозофија

филозофија (nominative singular)
филозофије (nominative plural)
филозофије (genitive singular)
филозофија (genitive plural)
филозофији (dative singular)
филозофијама (dative plural)
филозофију (accusative singular)
филозофије (accusative plural)
филозофијо (vocative singular)
филозофије (vocative plural)
филозофијом (instrumental singular)
филозофијама (instrumental plural)
филозофији (locative singular)
филозофијама (locative plural)

Происходит от ??


Копенхаген

Происходит от ??


пролетаријат

Происходит от ??

пролетаријат


пролетери свих земаља, уједините се

пролетарии всех стран, соединяйтесь!

ru-пролетери_свих_земаља,_уједините_се-sr-phrase-b0HZR7Cr


Сунчев систем

Солнечная система


меридијан

меридијан (nominative singular)
меридијани (nominative plural)
меридијана (genitive singular)
меридијана (genitive plural)
меридијану (dative singular)
меридијанима (dative plural)
меридијан (accusative singular)
меридијане (accusative plural)
меридијане (vocative singular)
меридијани (vocative plural)
меридијаном (instrumental singular)
меридијанима (instrumental plural)
меридијану (locative singular)
меридијанима (locative plural)


Велики хадронски сударач

Большой адронный коллайдер

ru-Велики_хадронски_сударач-sr-phrase-NsvesKmV


радиоактивни

Происходит от ??

радиоактивный


војнослужац

Происходит от ??

военнослужащий


алкемија

От ср.-лат. alchimia (alkimia), от арабск. الكيمياء (al-kîmîa), которое восходит к лат. chymia «химия», далее из др.-греч. χυμεία «химия», далее из χυμός «сок», далее из χέω «лить», далее из праиндоевр. *ghew- «лить».


математичар

математичар (nominative singular)
математичари (nominative plural)
математичара (genitive singular)
математичара (genitive plural)
математичару (dative singular)
математичарима (dative plural)
математичара (accusative singular)
математичаре (accusative plural)
математичару (vocative singular)
математичари (vocative plural)
математичаром (instrumental singular)
математичарима (instrumental plural)
математичару (locative singular)
математичарима (locative plural)


Лос Анџелес

Происходит от ??

Лос Анджелес


фотосинтеза

фотосинтеза (nominative singular)
фотосинтезе (nominative plural)
фотосинтезе (genitive singular)
фотосинтеза (genitive plural)
фотосинтези (dative singular)
фотосинтезама (dative plural)
фотосинтезу (accusative singular)
фотосинтезе (accusative plural)
фотосинтезо (vocative singular)
фотосинтезе (vocative plural)
фотосинтезом (instrumental singular)
фотосинтезама (instrumental plural)
фотосинтези (locative singular)
фотосинтезама (locative plural)

Происходит от ??


биолошки

биологический


повијесни

Происходит от ??

исторический


хиподром

хиподром (nominative singular)
хиподроми (nominative plural)
хиподрома (genitive singular)
хиподрома (genitive plural)
хиподрому (dative singular)
хиподромима (dative plural)
хиподром (accusative singular)
хиподроме (accusative plural)
хиподроме (vocative singular)
хиподроми (vocative plural)
хиподромом (instrumental singular)
хиподромима (instrumental plural)
хиподрому (locative singular)
хиподромима (locative plural)

Происходит от ??


капиталистички

Происходит от ??

капиталистический


импресионизам

импресионизам

импрессионизм


аристокрација

аристокрација (nominative singular)
аристокрације (nominative plural)
аристокрације (genitive singular)
аристокрација (genitive plural)
аристокрацији (dative singular)
аристокрацијама (dative plural)
аристокрацију (accusative singular)
аристокрације (accusative plural)
аристокрацијо (vocative singular)
аристокрације (vocative plural)
аристокрацијом (instrumental singular)
аристокрацијама (instrumental plural)
аристокрацији (locative singular)
аристокрацијама (locative plural)

аристокрација

аристократия


кристални

Происходит от ??

кристаллический


пиринач

Происходит от ??


рижа

рижа (nominative singular)
риже (nominative plural)
риже (genitive singular)
рижа (genitive plural)
рижи (dative singular)
рижама (dative plural)
рижу (accusative singular)
риже (accusative plural)
рижо (vocative singular)
риже (vocative plural)
рижом (instrumental singular)
рижама (instrumental plural)
рижи (locative singular)
рижама (locative plural)

Происходит от ??


добро јутро

доброе утро!


добро вече

добрый вечер!


добра вечер

добрый вечер!


бајан

Происходит от ??


мизантропски

Происходит от ??

мизантропический


антропологија

Происходит от ??

антропологија

антропология


песимистичан

Происходит от ??

пессимистичный


оптимистичан

Происходит от ??

оптимистичный, оптимистический


источни

Происходит от ??


западни

Происходит от ??


порнографски

Происходит от ??

порнографический


кревет

кревет (nominative singular)
кревети (nominative plural)
кревета (genitive singular)
кревета (genitive plural)
кревету (dative singular)
креветима (dative plural)
кревет (accusative singular)
кревете (accusative plural)
кревете (vocative singular)
кревети (vocative plural)
креветом (instrumental singular)
креветима (instrumental plural)
кревету (locative singular)
креветима (locative plural)

Происходит от османск. كروت (kerevet), далее от греч. κρεβάτι, от др.-греч. κράββατος.


постеља

постеља (nominative singular)
постеље (nominative plural)
постеље (genitive singular)
постеља (genitive plural)
постељи (dative singular)
постељама (dative plural)
постељу (accusative singular)
постеље (accusative plural)
постељо (vocative singular)
постеље (vocative plural)
постељом (instrumental singular)
постељама (instrumental plural)
постељи (locative singular)
постељама (locative plural)

Происходит от ??

постель, кровать


антрополошки

Происходит от ??

антропологический


синтетичан

синтетический