чай

čaj (transliteration)
ча́я (genitive)
чаи́ (nominative plural)
чаёв (genitive plural)
ча́йный (relational adjective)

テュルク諸語からの借用語 (トルコ語çay と比較せよ) < 中国語茶

заста́вили на́шего бра́та чай без са́хару пить

zastávili náševo bráta čaj bez sáxaru pitʹ

по-купе́цки чай пьёт, да не по-купе́цки распла́чивается

po-kupécki čaj pʹjót, da ne po-kupécki raspláčivajetsja

тако́й чай, что сквозь него́ Кроншта́дт ви́ден (из Пи́тера)

takój čaj, što skvozʹ nevó Kronštádt víden (iz Pítera)

Чай из кале́ндулы с семена́ми морко́ви хорошо́ помога́ет при заболева́ниях пе́чени и жёлчного пузыря́.

ニンジンの種が入った金盞花茶は、肝臓と胆嚢の病気に効果がある。

Čaj iz kalénduly s semenámi morkóvi xorošó pomogájet pri zabolevánijax péčeni i žólčnovo puzyrjá.

пригласи́ть кого́-то на ча́шку ча́я


чай

ча́ю (čáju) (ча́ять (čájatʹ) の現在第一人称単数形)

врал мно́го, а чай, бо́льше того́ оста́лось

ты, чай, замёрз?


вода

вода́ (canonical)
vodá (transliteration)


утка

у́тка (canonical)
útka (transliteration)
у́тки (genitive nominative plural)
у́ток (genitive plural)
ути́ный (relational adjective)
у́точка (diminutive)

古東スラヴ語ꙋтъка (utŭka) < スラヴ祖語*ǫty 女性 < 印欧祖語*h₂enh₂-t-

デマ、 流言。 (複数対格 утки)


петух

пѣту́хъ
пету́х (canonical)
petúx (transliteration)
петуха́ (genitive)
петухи́ (nominative plural)
петухо́в (genitive plural)
петуши́ный (relational adjective)
пету́ший
петухо́вый
петушо́к (diminutive)

スラヴ祖語*pětuxъ


привет

Всем привет! - (複数の人の前で) やあ!


русский

ру́сский (canonical)
rússkij (transliteration)
ру́сского (genitive)
ру́сские (nominative plural)
ру́сских (genitive plural)
ру́сская (feminine)

古東スラヴ語русьскъ (rusĭskŭ)


спасибо

сказать спасибо 礼を言う


дуб

スラヴ祖語*dǫ̑bъ男性

間抜けな人。 (活動体、単数対格 дуба, 複数対格 дубов)


середа

середа́ (canonical)
seredá (transliteration)
середы́ (genitive)
се́реды (nominative plural)
серёд (genitive plural)

スラヴ祖語 *serda より。среда́ (sredá) の姉妹語。


добрый

до́брый (canonical)
dóbryj (transliteration)
(по)добре́е
(по)добре́й
добре́йший
доброта́
до́бренький (diminutive)

古東スラヴ語добръ (dobrŭ) < スラヴ祖語*dobrъ


компьютер

компью́тер (canonical)
kompʹjútɛr (transliteration)
компью́тера (genitive)
компью́теры (nominative plural)
компью́теров (genitive plural)
компью́терный (relational adjective)

英語 computer からの借用語 < compute + -er < フランス語 computer < ラテン語 computāre「数える, 計算する」 < cun- + putāre「熟考する, 評価する」 < 印欧祖語 *paw-「打つ」

Ru-компьютер.ogg

素早く理解し、よく計算できる人。


ксенон

ксено́н (canonical)
ksenón (transliteration)
ксено́на (genitive)
ксено́ны (nominative plural)
ксено́нов (genitive plural)
ксено́новый (relational adjective)

古典ギリシア語 ξένον (xénon) < ξένος (xénos)「外国の、見知らぬ」 の中性形

キセノンランプ →項を作成


йод

ио́д
jod (transliteration)
йо́да (genitive)
йо́ды (nominative plural)
йо́дов (genitive plural)
йо́дистый (relational adjective)
йо́дный

フランス語 iode「沃素」 からの借用語 < 古典ギリシア語ἰοειδής (ioeidḗs)「スミレ色の, 紺色の」 < ἴον (íon)「スミレ」 (< 印欧祖語*wiy-「スミレ」) + εἶδος (eîdos)「外見, 容姿」 (< εἴδω (eídō)「見る」 < 印欧祖語*weide-「見る」)

иодисто-водоро́дный / йодисто-водоро́дный


того

того́ (canonical)
tovó (transliteration)

― За царя́? Нет, то́ есть, зна́чит, того́, как бы сказа́ть не совра́ть, е́сли и за царя́, то не за тако́го, как ны́нешний.

1913, Д. С. Мережко́вский, Алекса́ндр Пе́рвый:


пить

pitʹ (transliteration)
вы́пить (perfective)
попи́ть

古東スラヴ語пити (piti) < スラヴ祖語*piti「飲む」

古用法では過去時制の否定文にて、не (ne) にアクセントを置くため、не́ пил, не́ пило, не́ пили となる (しかし女性単数形は常に не пила́ である)。この用法は現在は使われていない。

酒飲みである。大酒を飲む。

Говоря́т, твой муж опя́ть на́чал пить.

あなたの旦那さんがまた飲み始めたらしい。


физик

фи́зик (canonical)
fízik (transliteration)
фи́зика (genitive)
фи́зики (nominative plural)
фи́зиков (genitive plural)

男性名詞ではあるが、両方の性を表す場合がある。

(普通は学校の) 物理学の教師。


химия

хи́мия (canonical)
xímija (transliteration)


научить

научи́ть (canonical)
naučítʹ (transliteration)
учи́ть (imperfective)

на- (na-) + учи́ть (učítʹ)


объяснение

объясне́ние (canonical)
obʺjasnénije (transliteration)
объясне́ния (genitive nominative plural)
объясне́ний (genitive plural)

объясни́ть (obʺjasnítʹ) + -е́ние (-énije)

Она́ счастли́во слу́шала его́ пы́лкие объясне́ния.

彼女は幸せそうに彼の情熱的な愛の告白を聞いていた。

Oná sčastlívo slúšala jevó pýlkije obʺjasnénija.

любо́вное объясне́ние

объясне́ние в любви́


батько

ба́тько (canonical)
батько́
bátʹko (transliteration)
batʹkó (transliteration)

(古用法, 口語, 地域, ウクライナ) 父


мерси

мерси́ (canonical)
mersí (transliteration)


свет

svet (transliteration)
生格 (genitive)
све́та (svéta)
不可算名詞

古東スラヴ語свѣтъ (světŭ) < スラヴ祖語*světъ〔光〕


шпаргалить

шпарга́лить (canonical)
špargálitʹ (transliteration)
不完了体


баба

бабушка (babuška)の略

昔々、おじいさんとおばあさんが住んでいました。

Жи́ли-бы́ли дед да ба́ба

あのばばあは誰だ。

Кто э́та ба́ба?


секс

sɛks (transliteration)
се́кса (genitive)
се́ксы (nominative plural)
се́ксов (genitive plural)

英語 sex からの借用語 < ラテン語sexus「性; 性器」 < secō「分ける」

Ты то́лько посмотри́ на неё — она́ же про́сто секс!

ちょっと彼女を見て、ほんとにセクシーじゃないか！

Ty tólʹko posmotrí na nejó — oná že prósto sɛks!


фирма

фи́рма (canonical)
fírma (transliteration)
фи́рмы (genitive nominative plural)
фирм (genitive plural)
фи́рменный (relational adjective)
фи́рмочка (diminutive)

ドイツ語 Firma「会社」 からの借用語 < イタリア語 firma「署名」 < firmare「署名する」 < ラテン語 firmāre「強化する」 < firmus「頑丈な」 < 印欧祖語 *dʰer-「支える, 持っている」

фи́рма ве́ников не вя́жет


карточка

ка́рточка (canonical)
kártočka (transliteration)
ка́рточки (genitive nominative plural)
ка́рточек (genitive plural)
ка́рточный (relational adjective)


заучить

заучи́ть (canonical)
zaučítʹ (transliteration)
зау́чивать (imperfective)

スラヴ祖語 *zaučiti
за- (za-) + учи́ть (učítʹ)

(過度または悪い教育で) 苦しめる。


учащаяся

уча́щаяся (canonical)
učáščajasja (transliteration)
уча́щейся (genitive)
уча́щиеся (nominative plural)
уча́щихся (genitive plural)
уча́щийся (masculine)

(女性の) 生徒。学生。


поучение

поуче́ние (canonical)
poučénije (transliteration)
поуче́ния (genitive nominative plural)
поуче́ний (genitive plural)

поучи́ть (poučítʹ) + -е́ние (-énije)

Надое́ли мне твои́ поуче́ния.

あなたの教訓は私をうんざりさせた。


выучиваться

выу́чиваться (canonical)
vyúčivatʹsja (transliteration)
вы́учиться (perfective)


проучивать

проу́чивать (canonical)
proúčivatʹ (transliteration)
проучи́ть (perfective)

проучи́ть (proučítʹ) + -ивать (-ivatʹ)

Мы проу́чивали э́того безде́льника мно́го раз — не рабо́тает.

私たちは何度もこの怠け者を懲らしめたが、彼は働かない。

My proúčivali étovo bezdélʹnika mnógo raz — ne rabótajet.


проучить

проучи́ть (canonical)
proučítʹ (transliteration)
проу́чивать (imperfective)

про- (pro-) + учи́ть (učítʹ) < スラヴ祖語*učiti

Мы проучи́ли э́того безде́льника — бо́льше не бу́дет лезть.

私たちがこの怠け者を懲らしめたので、今後彼は干渉してこないだろう。

My proučíli étovo bezdélʹnika — bólʹše ne búdet leztʹ.


поучиться

поучи́ться (canonical)
poučítʹsja (transliteration)

Немно́го поучу́сь, а пото́м погуля́ю.

少し勉強してから散歩するよ。


неуч

не́уч (canonical)
néuč (transliteration)
не́уча (genitive)
не́учи (nominative plural)
не́учей (genitive plural)


Союз

Сою́з (canonical)
Sojúz (transliteration)
Сою́за (genitive)

Сове́тский Сою́з (Sovétskij Sojúz) もしくは Сою́з Сове́тских Социалисти́ческих Респу́блик (Sojúz Sovétskix Socialistíčeskix Respúblik) の略称。


блузник

блу́зник (canonical)
blúznik (transliteration)

ブラウスを着ている人。 (普通はフランス人の労働者か職人を表す)


бабуля

бабу́ля (canonical)
babúlja (transliteration)

おばあちゃん。 (祖母)

おばさん。 (年老いた女性)


ядрёный

ядро́ (jadró) + 接尾辞 "-ёный (-jónyj)"
я́дерный (jádernyj) も参照


гигант

гига́нт (canonical)
gigánt (transliteration)
гига́нта (genitive)
гига́нты (nominative plural)
гига́нтов (genitive plural)

古典ギリシア語 γίγας (gígas)


величать

велича́ть (canonical)
veličátʹ (transliteration)

vʲɪlʲɪˈt͡ɕætʲ

必要以上に敬意を込めて呼ぶ。


честить

чести́ть (canonical)
čestítʹ (transliteration)

честь (čestʹ) + 接尾辞 "-и́ть (-ítʹ)"

t͡ɕɪˈsʲtʲitʲ


субъект

субъе́кт (canonical)
subʺjékt (transliteration)
субъе́кта (genitive)
субъе́кты (nominative plural)
субъе́ктов (genitive plural)
субъе́ктный (relational adjective)

ラテン語subiectum < subiectus「従属している, 国民」 < subicere「下に置く; 従属させる」 < sub-「下に」 + iacere「投げる」 < 印欧祖語*(H)yeh₁-

Ru-субъект.ogg


браться

бра́ться (canonical)
brátʹsja (transliteration)
完了体
взя́ться (vzjátʹsja) (canonical)

брать (bratʹ, “取る、掴む”) + 接尾辞 "-ся (-sja)"


взяться

взя́ться (canonical)
vzjátʹsja (transliteration)
不完了体
бра́ться (brátʹsja) (canonical)


гонор

го́нор (canonical)
gónor (transliteration)

ラテン語 honor からの借用語


заграница

заграни́ца (canonical)
zagraníca (transliteration)

zəɡrɐˈnʲit͡sə

уе́хать в заграни́цу — uéxatʹ v zagranicu


за бугром

за (za) бугро́м (bugróm) (canonical)
za bugróm (transliteration)


бугор

буго́р (canonical)
bugór (transliteration)
бугра́ (genitive)
бугры́ (nominative plural)
бугро́в (genitive plural)
бугоро́к (diminutive)

スラヴ祖語*bugrъ < 印欧祖語*bʰewgʰ-


забугорье

забуго́рье (canonical)
zabugórʹje (transliteration)

接頭辞 "за- (za-)" + буго́р (bugór) + 接尾辞 "-ье (-ʹje)" < за бугро́м (za bugróm) と за буго́р (za bugór)


последний

послѣ́дній
после́дний (canonical)
poslédnij (transliteration)

スラヴ祖語*slědъ < 印欧祖語*sleydʰ-

pɐs⁽ʲ⁾ˈlʲedʲnʲɪj


слышать

слы́шать (canonical)
slýšatʹ (transliteration)
完了体 (imperfective)

スラヴ祖語*slýšati < 印欧祖語*ḱlew-


услышать

услы́шать (canonical)
uslýšatʹ (transliteration)
不完了体 (perfective)

接頭辞 у- (u) + слы́шать (slýšatʹ)


услыхать

услыха́ть (canonical)
uslyxátʹ (transliteration)

接頭辞 у- (u) + слыха́ть (slyxátʹ)


слыхать

слыха́ть (canonical)
slyxátʹ (transliteration)


слышаться

слы́шаться (canonical)
slýšatʹsja (transliteration)
完了体 (imperfective)

слы́шать (slýšatʹ) + 接尾辞 "-ся (-sja)"


послышаться

послы́шаться (canonical)
poslýšatʹsja (transliteration)
不完了体 (perfective)

послы́шать (poslýšatʹ) + 接尾辞 "-ся (-sja)"

pɐsˈlɨʂət͡sə


гопник

го́пник (canonical)
gópnik (transliteration)
生格 (genitive)
го́пника (gópnika)
主格複数
го́пники (gópniki)
生格複数
го́пников (gópnikov)
女性 (feminine)
го́пница (gópnica)

ロシアの都会の犯罪集団の一員。チンピラ。不良。


гоп-стоп

го́п-сто́п (canonical)
góp-stóp (transliteration)
生格 (genitive)
го́п-сто́па (góp-stópa)
主格複数
го́п-сто́пы (góp-stópy)
生格複数
го́п-сто́пов (góp-stópov)

ひったくり。路上での強盗。


грабёж

grabjóž (transliteration)
грабежа́ (genitive)
грабежи́ (nominative plural)
грабеже́й (genitive plural)

スラヴ祖語*grabežь; гра́бить (grábitʹ) + -ёж (-jóž)

現代では、грабёж (grabjóž) はひったくりのように開けた場所で危害を加えずに物を奪う泥棒を意味し、разбо́й (razbój)「脅しを用いたり危害を加える泥棒」 と区別される。

非常に不公平で不都合な取引や提案。


плакать

пла́кать (canonical)
plákatʹ (transliteration)
запла́кать (perfective)
попла́кать

古東スラヴ語 плакати (plakati) < スラヴ祖語 *plakati

(三人称で) 無駄になる。

Де́ньги за биле́ты уже́ внесены́, так что е́сли мне вдруг не даду́т ви́зу, то пла́кали мои́ де́нежки!

チケットのお金はもう払われているのだから、もしビザを渡されないと私のお金が無駄になってしまう！

Dénʹgi za biléty užé vnesený, tak što jésli mne vdrug ne dadút vízu, to plákali moí dénežki!

(ガラスに) 水滴がついている。

(風、嵐などが) 唸り声などに似た音を立てる。


больше

бо́льше (canonical)
bólʹše (transliteration)

большо́й (bolʹšój)


кремень

креме́нь (canonical)
kreménʹ (transliteration)


бегать

бе́гать (canonical)
bégatʹ (transliteration)
побе́гать (perfective)

スラヴ祖語 *běgati < 印欧祖語 *bʰegʷ-

бе́гать (bégatʹ) と побе́гать (pobégatʹ) は不定動詞です。対応した定動詞はそれぞれбежа́ть (bežátʹ) と побежа́ть (pobežátʹ) です。

(от 生格 から/を) 逃げる。避ける。


лакомство

ла́комство (canonical)
lákomstvo (transliteration)
生格 (genitive)
ла́комства (lákomstva)

ла́комый (lákomyj, “とても美味しい”) + 接尾辞 "-ство (-stvo)"


лакомка

ла́комка (canonical)
lákomka (transliteration)
ла́комки (genitive nominative plural)
ла́комок (genitive plural)

ла́комый (lákomyj)「とても美味しい」 + -ка (-ka)


сердце

се́рдце (canonical)
sérdce (transliteration)
生格 (genitive)
се́рдца (sérdca)

スラヴ祖語*sьrdьce (“心臓”) < 印欧祖語*ḱr̥d- (“心臓”)


чайник

ча́йник (canonical)
čájnik (transliteration)
ча́йника (genitive)
ча́йники (nominative plural)
ча́йников (genitive plural)


дать

datʹ (transliteration)
дава́ть (davátʹ) (perfective imperfective)

スラヴ祖語*dati < バルト・スラヴ祖語*dṓˀtei < 印欧祖語*dédeh₃ti


минус

ми́нус (canonical)
mínus (transliteration)


резина

рези́на (canonical)
rezína (transliteration)


буду

бу́ду (canonical)
búdu (transliteration)

不完了体動詞の不定形 (-ть (-tʹ) もしくは -ти (-ti) で終わる形) とともに用いられる。

〜が欲しい。〜をください。

Я бу́ду во́дку


сущий

су́щий (canonical)
súščij (transliteration)

古代教会スラヴ語 сꙑ (sy) からの借用語 (бꙑти (byti) の能動分詞現在) < スラヴ祖語 *sy (*byti の能動分詞現在)


счастливо

счастли́во (canonical)
sčastlívo (transliteration)

счастли́вый (sčastlívyj)「幸せな」 + -о (-o)

Sčastlívo ostavátʹsja!

Счастли́во остава́ться!

お先に失礼します!

Счастли́во остава́ться!


абрикос

абрико́с (canonical)
abrikós (transliteration)

オランダ語abrikoos < フランス語abricot < スペイン語albaricoque < アラビア語اَلْبَرْقُوق (al-barqūq)


сеять

се́ять (canonical)
séjatʹ (transliteration)
посе́ять (perfective)


посеять

посе́ять (canonical)
poséjatʹ (transliteration)
се́ять (imperfective)

по- (po-) + се́ять (séjatʹ) < スラヴ祖語*sě̀jati, *sě̀ti < 印欧祖語*seh₁-


пьющий

пью́щий (canonical)
pʹjúščij (transliteration)


больничный

больни́чный (canonical)
bolʹníčnyj (transliteration)
больни́чного (genitive)

Ru-больничный.ogg


может

мо́жет (canonical)
móžet (transliteration)

мо́жет быть (móžet bytʹ) の略語: 多分。おそらく。

Я, мо́жет, приду́ сего́дня по́здно.

Ну, мо́жет, и так.

Мо́жет, ты, наконе́ц, доде́лаешь свою́ рабо́ту?

やっと君の仕事を仕上げるの？

Móžet, ty, nakonéc, dodélaješʹ svojú rabótu?


сухой лёд

сухо́й лёд (canonical)
suxój ljód (transliteration)
сухо́го льда́ (genitive)


холодильник

холоди́льник (canonical)
xolodílʹnik (transliteration)
холоди́льника (genitive)
холоди́льники (nominative plural)
холоди́льников (genitive plural)
холоди́льничек (diminutive)

холоди́ть (xolodítʹ)「冷やす」 + -льник (-lʹnik) < スラヴ祖語 *xoldъ

Ru-холодильник.ogg

Вчера́ купи́л сли́вочное ма́сло, но́ сра́зу его́ не откры́л, а положи́л в холоди́льник.

昨日バターを買ったが、すぐには開けずに冷蔵庫に入れた。

Včerá kupíl slívočnoje máslo, nó srázu jevó ne otkrýl, a položíl v xolodílʹnik.

зи́мний холоди́льник

хрущёвский холоди́льник

Диспе́тчерская — чёртов холоди́льник: че́рез де́сять мину́т сиде́ния зу́бы начина́ют стуча́ть.

運行管理室はひどく寒い場所で、10分以上いると歯が震え始める。

Dispétčerskaja — čórtov xolodílʹnik: čérez désjatʹ minút sidénija zúby načinájut stučátʹ.


бухгалтерша

бухга́лтерша (canonical)
bugálterša (transliteration)
buhálterša (transliteration)
бухга́лтерши (genitive nominative plural)
бухга́лтерш (genitive plural)
бухга́лтер (masculine)

бухга́лтер (bugálter, buhálter) + -ша (-ša)

(女性の) 会計士。簿記係。


вторничный

вто́рничный (canonical)
vtórničnyj (transliteration)


среди

среди́ (canonical)
sredí (transliteration)

среда́ (sredá), середа́ (seredá) との関連性あり。

〜の間に。〜の真ん中に。

Он просну́лся среди́ но́чи.

грабёж среди́ бела́ дня


направленье

направле́нье (canonical)
napravlénʹje (transliteration)
направле́нья (genitive nominative plural)
направле́ний (genitive plural)

направле́ниеの別形。


изученье

изуче́нье (canonical)
izučénʹje (transliteration)
изуче́нья (genitive nominative plural)
изуче́ний (genitive plural)

изуче́ниеの別形。


доучиваться

доу́чиваться (canonical)
doúčivatʹsja (transliteration)
доучи́ться (perfective)

(長い勉強で) 望ましくない結果になる。


доучиться

доучи́ться (canonical)
doučítʹsja (transliteration)
доу́чиваться (imperfective)

(長い勉強で) 望ましくない結果になる。


поученье

поуче́нье (canonical)
poučénʹje (transliteration)
поуче́нья (genitive nominative plural)
поуче́ний (genitive plural)

поуче́ниеの別形。


определенье

определе́нье (canonical)
opredelénʹje (transliteration)
определе́нья (genitive nominative plural)
определе́ний (genitive plural)

определе́ниеの別形。


фонарь

фона́рь (canonical)
fonárʹ (transliteration)
фонаря́ (genitive)
фонари́ (nominative plural)
фонаре́й (genitive plural)
фона́рный (relational adjective)
фона́рик (diminutive)

中世ギリシア語 φανάριον「ランプ、松明」 からの借用語。接尾辞は -а́рь (-árʹ) の影響を受けている。
cf. 現代ギリシア語φανάρι (fanári)

(目の周りにできた) あざ。

фона́рь под гла́зом


бомбардировать

бомбардирова́ть (canonical)
bombardirovátʹ (transliteration)

ドイツ語 bombardieren もしくはフランス語 bombarder からの借用語

Обнару́жив надлежа́щего отве́тчика, юри́сты приняли́сь бомбардирова́ть его́ и́сками.

然るべき被告人を見つけると、弁護士たちは彼を民事訴訟で攻め立て始めた。

Obnarúživ nadležáščevo otvétčika, jurísty prinjalísʹ bombardirovátʹ jevó ískami.


лететь

лете́ть (canonical)
letétʹ (transliteration)
полете́ть (perfective)

古東スラヴ語 летѣти (letěti) < スラヴ祖語 *letěti

лете́ть (letétʹ) と полете́ть (poletétʹ) は定動詞です。対応した不定動詞はそれぞれлета́ть (letátʹ) と полета́ть (poletátʹ) です。

Ребёнок спотыка́ется и лети́т на зе́млю.

赤ん坊がつまずいて地面に転んでいる。

Rebjónok spotykájetsja i letít na zémlju.

Из-за перегру́зки постоя́нно летя́т предохрани́тели.

過負荷のせいで安全装置が常に壊れている。

Iz-za peregrúzki postojánno letját predoxraníteli.


полететь

полете́ть (canonical)
poletétʹ (transliteration)
лете́ть (imperfective)


летать

лета́ть (canonical)
letátʹ (transliteration)
полета́ть (perfective)

лета́ть (letátʹ) と полета́ть (poletátʹ) は不定動詞です。対応した定動詞はそれぞれлете́ть (letétʹ) と полете́ть (poletétʹ) です。


местоименье

местоиме́нье (canonical)
mestoiménʹje (transliteration)
местоиме́нья (genitive nominative plural)
местоиме́ний (genitive plural)

местоиме́ниеの別形。


наречье

наре́чье (canonical)
naréčʹje (transliteration)
наре́чья (genitive nominative plural)
наре́чий (genitive plural)

наре́чиеの別形。


причастье

прича́стье (canonical)
pričástʹje (transliteration)
прича́стья (genitive nominative plural)
прича́стий (genitive plural)

прича́стиеの別形。


яйцо

яйцо́ (canonical)
jajcó (transliteration)
яйца́ (genitive)
я́йца (nominative plural)
яи́ц (genitive plural)
я́иц^*
яи́чный (relational adjective)
яи́чко (diminutive)

古東スラヴ語ꙗице (jaice) < スラヴ祖語*ājьcè (*ȃje の指小辞) < バルト・スラヴ祖語*ṓja < 印欧祖語*h₂ōwyóm


феномен

фено́менъ
феноме́нъ
фено́мен (canonical)
феноме́н (canonical)
fenómen (transliteration)
fenomén (transliteration)
фено́мена (genitive)
феноме́на
фено́мены (nominative plural)
феноме́ны
фено́менов (genitive plural)
феноме́нов
феномена́льный (relational adjective)

古典ギリシア語 φαινόμενον (phainómenon) からの借用語

Ru-фено́мен.ogg


музыка

му́зыка (canonical)
múzyka (transliteration)
му́зыки (genitive nominative plural)
му́зык (genitive plural)
музыка́льный (relational adjective)
му́зычка (diminutive)

ウクライナ語 му́зика (múzyka) からの借用語 < ポーランド語muzyka < チェコ語muzika < ラテン語musica < 古典ギリシア語μουσική (mousikḗ)


сластёна

slastjóna (transliteration)
сластёны (genitive nominative plural)
сластён (genitive plural)


лёгкий

лёгкій
ljóxkij (transliteration)
(по)ле́гче
легча́йший
легко́
лёгкость
лёгонький (diminutive)

スラヴ祖語*lьgъkъ < *h₁ln̥gʷʰ-u-ko < 印欧祖語*h₁lengʷʰ-


хто

кто (kto)の異形。


угловатый

углова́тый (canonical)
uglovátyj (transliteration)
(по)углова́тее
(по)углова́тей


мода

мо́да (canonical)
móda (transliteration)
мо́ды (genitive nominative plural)
мод (genitive plural)

フランス語 mode からの借用語


тётя

tjótja (transliteration)
тёти (genitive nominative plural)
тёть (genitive plural)
тётей
тётенька (diminutive)
тётушка

古東スラヴ語тета (teta) < スラヴ祖語*teta


уходить

уходи́ть (canonical)
uxodítʹ (transliteration)

Ru-уходить.ogg

へとへとになる、疲弊する。


уйти

уйти́ (canonical)
ujtí (transliteration)
уходи́ть (imperfective)


живность

жи́вность (canonical)
žívnostʹ (transliteration)
жи́вности (genitive)

живо́й (živój) + -ность (-nostʹ)

Ru-живность.ogg


не

スラヴ祖語*ne < バルト・スラヴ祖語*ne < 印欧祖語*ne


пытать

пыта́ть (canonical)
pytátʹ (transliteration)

スラヴ祖語*pȳtàti


носка

но́ска (canonical)
nóska (transliteration)
но́ски (genitive nominative plural)
но́сок (genitive plural)


ноский

но́ский (canonical)
nóskij (transliteration)
(по)но́сче


сотка

со́тка (canonical)
sótka (transliteration)
со́тки (genitive nominative plural)
со́ток (genitive plural)


холодить

холоди́ть (canonical)
xolodítʹ (transliteration)


как

каки́м о́бразом

（動詞や形容詞の短語尾を伴って）どのように。

kakím óbrazom

（動詞や形容詞の短語尾を伴って）どのように。

како́й

（副詞や形容詞の短語尾を伴って）どれほど、どのくらい。

kakój

（副詞や形容詞の短語尾を伴って）どれほど、どのくらい。

наско́лько

（副詞や形容詞の短語尾を伴って）どれほど、どのくらい。

naskólʹko

（副詞や形容詞の短語尾を伴って）どれほど、どのくらい。

сколь

（副詞や形容詞の短語尾を伴って）どれほど、どのくらい。

skolʹ

（副詞や形容詞の短語尾を伴って）どれほど、どのくらい。


хочем

хо́чем (canonical)
xóčem (transliteration)

хоте́ть (xotétʹ)の現在第一人称複数形。


хочете

хо́чете (canonical)
xóčete (transliteration)

хоте́ть (xotétʹ)の現在第二人称複数形。


хотение

хоте́нье
хоте́ние (canonical)
xoténije (transliteration)
хоте́ния (genitive nominative plural)
хоте́ний (genitive plural)

願い、望み、願望、希望。


хороший

хоро́шій
хоро́ший (canonical)
xoróšij (transliteration)
(по)лу́чше
лу́чший
наилу́чший
хорошо́

古東スラヴ語хорошь (xorošĭ) (13世紀) < スラヴ祖語*xoroščьnъ < *xorostь + *-ьnъ

Ru-хороший.ogg

краси́вый

きれいな、かわいい、ハンサムな。

krasívyj

きれいな、かわいい、ハンサムな。

милови́дный

きれいな、かわいい、ハンサムな。

milovídnyj

きれいな、かわいい、ハンサムな。

очарова́тельный

きれいな、かわいい、ハンサムな。

očarovátelʹnyj

きれいな、かわいい、ハンサムな。

дорого́й

（手紙などで）親愛なる。

dorogój

（手紙などで）親愛なる。

люби́мый

（手紙などで）親愛なる。

ljubímyj

（手紙などで）親愛なる。

ми́лый

（手紙などで）親愛なる。

mílyj

（手紙などで）親愛なる。


знать

古東スラヴ語знати (znati) < スラヴ祖語*znati < バルト・スラヴ祖語*źnōˀtei < 印欧祖語*ǵnéh₃t < *ǵneh₃-


там

古東スラヴ語тамо (tamo) < スラヴ祖語*tamo


весь

vesʹ (transliteration)
вся (feminine)
всё (neuter)
все (plural)

в любви́ и на войне́ все сре́дства хороши́

形容詞又は в (v) + 前置格を伴って

в (v) + 前置格を伴って

в (v) + 対格を伴って


всё

волк ка́ждый год линя́ет, а всё сер быва́ет

volk káždyj god linjájet, a vsjó ser byvájet

ско́лько во́лка ни корми́, он всё в лес смо́трит

skólʹko vólka ni kormí, on vsjó v les smótrit


приятель

прія́тель
прия́тель (canonical)
prijátelʹ (transliteration)
прия́теля (genitive)
прия́тели (nominative plural)
прия́телей (genitive plural)
прия́тельница (feminine)

古東スラヴ語приꙗтель (prijatelĭ) < スラヴ祖語*prijateľь

Ru-приятель.ogg


игрушка

игру́шка (canonical)
igrúška (transliteration)
игру́шки (genitive nominative plural)
игру́шек (genitive plural)
игру́шечный (relational adjective)
игру́шечка (diminutive)

игра́ (igrá) + -у́шка (-úška)

Ru-игрушка.ogg

テレビゲーム、コンピュータゲーム。


хлопец

хло́пецъ
хло́пец (canonical)
xlópec (transliteration)
хло́пца (genitive)
хло́пцы (nominative plural)
хло́пцев (genitive plural)


отец

оте́цъ
оте́ц (canonical)
otéc (transliteration)
отца́ (genitive)
отцы́ (nominative plural)
отцо́в (genitive plural)

古東スラヴ語отьць (otĭcĭ) < スラヴ祖語*otьcь < 印欧祖語*átta


высоченный

высоче́нный (canonical)
vysočénnyj (transliteration)


здоровенный

здорове́нный (canonical)
zdorovénnyj (transliteration)

Ru-здоровенный.ogg


электричка

электри́чка (canonical)
elektríčka (transliteration)
электри́чки (genitive nominative plural)
электри́чек (genitive plural)

электри́ч(еский) (elektríč(eskij)) + -ка (-ka)

Ru-электричка.ogg


электричество

электри́чество (canonical)
elektríčestvo (transliteration)
электри́чества (genitive)

フランス語 électr(ique) + -и́чество (-íčestvo)

Ru-электричество.ogg


песня

пѣ́сня
пестня
песьня
пе́сня (canonical)
pésnja (transliteration)
пе́сни (genitive nominative plural)
пе́сен (genitive plural)
пе́сенный (relational adjective)
пе́сенка (diminutive)


справлять

справля́ть (canonical)
spravljátʹ (transliteration)
спра́вить (perfective)

спра́вить (správitʹ) + -я́ть (-játʹ)


справить

спра́вить (canonical)
správitʹ (transliteration)
справля́ть (imperfective)


предок

пре́док (canonical)
prédok (transliteration)
пре́дка (genitive)
пре́дки (nominative plural)
пре́дков (genitive plural)

古代教会スラヴ語 прҍдъкъ (prҍdŭkŭ) からの借用語 < スラヴ祖語*perdъkъ


милашка

мила́шка (canonical)
miláška (transliteration)
мила́шки (genitive nominative plural)
мила́шек (genitive plural)


насовсем

насовсе́м (canonical)
nasovsém (transliteration)

ずっと、永遠に、永久に。


звереть

звере́ть (canonical)
zverétʹ (transliteration)
озвере́ть (perfective)

зверь (zverʹ) + -е́ть (-étʹ)か


помогать

помога́ть (canonical)
pomogátʹ (transliteration)
помо́чь (perfective)

Ru-помогать.ogg


стоять

стоя́ть (canonical)
stojátʹ (transliteration)
постоя́ть (perfective)

古東スラヴ語стоꙗти (stojati) < スラヴ祖語*stojati < 印欧祖語*stoh₂-


вообще

ваще́
вообще́ (canonical)
voobščé (transliteration)


перепугать

перепуга́ть (canonical)
perepugátʹ (transliteration)


гладкий

гла́дкій
гла́дкий (canonical)
gládkij (transliteration)
(по)гла́же
гладча́йший
гла́дко
гла́дкость
гла́денький (diminutive)

スラヴ祖語*gladъkъ

Ru-гладкий.ogg


бранить

брани́ть (canonical)
branítʹ (transliteration)

брань (branʹ) + -и́ть (-ítʹ)


доча

до́ча (canonical)
dóča (transliteration)

дочь (dočʹ)の単数呼格。