вода

(化学物質としての) 水。


чай

збира́ти чай

виро́щувати чай

У зеле́ному ча́ї бага́то вітамі́нів.

緑茶の葉にはたくさんのビタミンが含まれる。

зеле́ний чай

Чай зі сві́жих листкі́в м'я́ти заспокіює не́рви.

新鮮なミントの葉で入れたお茶は精神を落ち着かせる。

Вра́нці ми лю́бимо пи́ти міцни́й чай або́ ка́ву.

朝、濃いお茶かコーヒーを飲むのが好きです。

Запро́шуємо вас на чай.

お茶会にあなたを招待する。


чайка

《鳥類》 チドリ科タゲリ属の鳥の総称。田計里。


собою

スラヴ祖語*sobojǫ

се́бе́ (sébé)の造格。


актриса

（акторの女性形）女優。


день

古東スラヴ語дьнь (dĭnĭ) < スラヴ祖語*dьnь


десять

スラヴ祖語*desętь < バルト・スラヴ祖語*deśimt < 印欧祖語*déḱm̥t


гора

スラヴ祖語*gorà女性 < バルト・スラヴ祖語*gor-/*gir- < 印欧祖語*gʷrH-


сорок

古東スラヴ語сорокъ (sorokŭ)


земля

スラヴ祖語*zemľa < バルト・スラヴ祖語*źemē < 印欧祖語*dʰéǵʰōm


два

スラヴ祖語*dъva < 印欧祖語*dwóh₁


каштан

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語 kasztan からの借用語


книга

スラヴ祖語 *kъňiga


пальто

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 paletot からの借用語 < スペイン語paletoque < ラテン語palla


август

古ウクライナ語 августъ (avgustŭ), август (avgust), аугоустъ (augustŭ)

アウグストゥス →項を作成


дощ

スラヴ祖語*dъždžь


і

痛みや恐れを感じたときの叫び声、「いたっ」「えっ」「はっ」等。


зима

スラヴ祖語*zima < 印欧祖語*ǵʰeymeh₂


квітка

スラヴ祖語*květъ < 印欧祖語*ḱwoyt-o- < 印欧祖語*ḱweyt-


четвер

スラヴ祖語 *četvьrtъkъ; cf.サモギティア語ketvergs「木曜日」

у четве́р


понеділок

Uk-понеділок.ogg

у понеді́лок


п'ятниця

п'ять (pʺjatʹ)「5」 + -ниця (-nycja)、(月曜日から数えて) 金曜日が週の5日目であることから。cf.ロシア語пя́тница (pjátnica), 古東スラヴ語пятъкъ (pjatŭkŭ), 古代教会スラヴ語пѧтъкъ (pętŭkŭ), ブルガリア語пе́тък (pétǎk), пе́тка (pétka), セルビア・クロアチア語пе́так

у п'я́тницю


сонце

古東スラヴ語сълньце (sŭlnĭce) < スラヴ祖語*sъlnьce < 印欧祖語*sóh₂wl̥


ніч

古東スラヴ語ночь (nočĭ) < スラヴ祖語*noťь < 印欧祖語*nókʷts


вівторок

もっとも可能性が高いのは古ウクライナ語 вовъторъкъ (vovŭtorŭkŭ), овъторъкъ (ovŭtorŭkŭ) < スラヴ祖語 *vъtorъkъ より。しかし、"о" の語頭音添加の起源は不明である。
もしくは въ- (vŭ-) + вторъкъ (vtorŭkŭ): "въ въторъкъ" → "в овторок" → "вовторок" → "вівторок"

Uk-вівторок.ogg

у вівто́рок


місяць

スラヴ祖語*měsęcь < 印欧祖語*mḗh₁n̥s


один

古ルーシ語оди́нъ (оди́нъ) < スラヴ祖語*edinъ


неділя

スラヴ祖語 *neděľa


субота

古東スラヴ語 субота (subota) < 中世ギリシア語 *σάμβατον < 古典ギリシア語 σάββατα (sábbata) < アラム語 שַׁבְּתָא (šabbǝtā) もしくはヘブライ語 שַׁבָּת (šabbāṯ) < おそらくアッカド語より。
cf.古代教会スラヴ語собота (sobota) (チェコ語sobota, スロヴァキア語sobota, ポラーブ語sobota, ポーランド語sobota, シレジア語sobota, 低地ソルブ語sobota, 高地ソルブ語sobota, スロヴェニア語sobota) < 中世ラテン語sabbatum (cf.sabbata「週の7日目, 安息日」http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0060%3Aentry%3Dsabbata) < 古典ギリシア語σάββατα (sábbata)

у субо́ту


середа

У се́реду до нас приї́хали го́сті.

水曜日に私たちに客が来た。

у се́реду


водка

ロシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ロシア語借用語 во́дка (vódka) からの借用語


комета

ラテン語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ラテン語借用語Category:ウクライナ語 ラテン語由来 comēta, comētēs からの借用語 < 古典ギリシア語κομήτης (komḗtēs)


братство

兄弟団（組合, 結社，～団，～会）; 信者の団体.

兄弟の間柄（縁，よしみ）, 兄弟分, 親交.


монумент

ドイツ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ドイツ語借用語Category:ウクライナ語 ドイツ語由来 Monument からの借用語 < ラテン語monumentum


фосфор

近代ラテン語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_近代ラテン語借用語Category:ウクライナ語 近代ラテン語由来 phōsphorus からの借用語 < 古典ギリシア語φωσφόρος (phōsphóros) < φῶς (phôs) + φέρω (phérō)


йод

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 iode「沃素」 からの借用語 < 古典ギリシア語ἰοειδής (ioeidḗs)「スミレ色の, 紺色の」 < ἴον (íon)「スミレ」 (< 印欧祖語*wiy-「スミレ」) + εἶδος (eîdos)「外見, 容姿」 (< εἴδω (eídō)「見る」 < 印欧祖語*weide-「見る」)


гроші

гріш (hriš)の複数主格。

гріш (hriš)の複数対格。


гроші

грош (hroš)の複数主格。

грош (hroš)の複数対格。


нуль

イタリア語nulla「無」 < ラテン語nullus「無い, 取るに足りない」 < ne- + illus


карта

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語 karta からの借用語


Україна

古ウクライナ語оукраина (ukraina) < 古東スラヴ語оукраина (ukraina) < оу (u)「～で」 + краи (krai)「端（はし）」

Uk-Україна.ogg

音声(Украї́на)

в Украї́ні, на Вкраї́ні

в Украї́ну

з Украї́ни


город

古ウクライナ語городъ 男性 (gorodŭ) < 古東スラヴ語го́родъ 男性 (górodŭ) < スラヴ祖語*gȏrdъ 男性 < バルト・スラヴ祖語*gárdas 男性 < 印欧祖語*gʰordʰ-os

壁に囲まれた町、都市、砦。


юрист

中世ラテン語iūrista


жінка

古東スラヴ語жонка (žonka) < スラヴ祖語*žena < 印欧祖語*gʷḗn

жона + 接尾辞 "-ка"


пити

古東スラヴ語пити (piti) < スラヴ祖語*piti「飲む」

(液体やアルコール、薬を) 飲む。

(鳥が) 若い穀類を突く。

土壌から水分を吸収する。


дим

スラヴ祖語*dymъ < 印欧祖語*dʰuh₂mós


пиво

古東スラヴ語пиво (pivo)「飲み物; ビール」 < スラヴ祖語*pivo「飲み物; ビール」 < 印欧祖語*ph₃iwom


леви

лев (lev)「ライオン」 の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


леви

лев (lev)「レフ」 の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


спати

スラヴ祖語*sъpati


горизонт

ポーランド語horyzont又はドイツ語Horizontを経由してラテン語horīzōn < 古典ギリシア語ὁρίζων (horízōn)


любить

люби́ти (ljubýty)の直説法現在第三人称単数形。


купюра

(ビデオ・フィルムなどの) カット。


банкнот

банкно́та (banknóta) の複数生格。


любити

古ウクライナ語любити (ljubiti) < 古東スラヴ語любити (ljubiti) < スラヴ祖語*ľubiti < バルト・スラヴ祖語*ljaubī́ˀtei < 印欧祖語*lowbʰéyeti < *lewbʰ-


електрон

ロシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ロシア語借用語Category:ウクライナ語 ロシア語由来 электро́н (elektrón) からの借用語 < フランス語électron < 英語electron


бухгалтер

ドイツ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ドイツ語借用語 Buchhalter「会計士」 からの借用語 < Buch「本」 + Halter「所有者」

(男性の) 会計士。簿記係。


банкнота

ドイツ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ドイツ語借用語 Banknote「銀行券、紙幣」 からの借用語 < Bank「銀行」 + Note「券」


любов

古ウクライナ語любовъ 女性 (ljubovŭ) < スラヴ祖語*ľubъ̀vь 女性


рака

рак (rak)「ざりがに」 の変化形:
## 単数生格。
## 単数対格。


жаркий

スラヴ祖語*žarъkъ


слон

ビショップ（略語: С）。


бір

古ルーシ語боръ 男性 (боръ), буръ 男性 (буръ) < スラヴ祖語*bȍrъ 男性 < バルト・スラヴ祖語*barús 男性 < 印欧祖語*bʰor-


вечер

вече́ря (večérja) の複数生格。


рука

古ウクライナ語рѫка (rǫka) < 古東スラヴ語рѫка (rǫka) < スラヴ祖語*rǫkà < バルト・スラヴ祖語*ránkāˀ


вакцина

ラテン語vaccina (vaccinus「雌牛の」 の女性単数形) < vacca「雌牛」


температура

西欧の言語を経由してラテン語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ラテン語借用語 temperātūra からの借用語

Uk-температура.ogg


наука

когніти́вна нау́ка


вісім

スラヴ祖語*osmь < 印欧祖語*oḱtṓw


половина

Uk-половина.ogg


сто

スラヴ祖語*sъto < 印欧祖語*ḱm̥tóm


рак

річкови́й рак


рак

рак печі́нки

поме́рти від ра́ку


гречка

ポーランド語grykaを参照。

《植物》 (Fagopyrum) タデ科ソバ属の植物の総称。蕎麦。


холера

古典ギリシア語χολέρα (kholéra) < χολή (kholḗ)「胆汁」 < 印欧祖語*ghlo-, *ghel-「黄色の, 緑色の」


звізда

スラヴ祖語*gvězda


аспірантка

（аспірантの女性形）大学院生。院生。


артистка

（артистの女性形）芸術家。


біля

（生格支配）～の近くに。～の近くの。


боротьба

『我が闘争』

Моя боротьба


брати

брат (brat) の変化形:
## 複数主格。
## 複数呼格。


автобусом

авто́бус (avtóbus) の単数造格。


автобусам

авто́бус (avtóbus) の複数与格。


автобусах

авто́бус (avtóbus) の複数前置格。


автобусами

авто́бус (avtóbus) の複数造格。


бібліотека

古典ギリシア語 βῐβλῐοθήκη (bibliothḗkē) < βῐβλῐ́ᾰ (biblía) (< βῐβλῐ́ον (biblíon)「本」 < βῐ́βλος (bíblos) < βῠ́βλος (búblos)「パピルス」) + θήκη (thḗkē)「貯蔵庫」 (< τῐ́θημῐ (títhēmi)「置く」)


автобусу

авто́бус (avtóbus) の単数与格。


фотосинтезе

фотоси́нтез (fotosýntez) の単数呼格。


фотосинтезу

фотоси́нтез (fotosýntez) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


автобусе

авто́бус (avtóbus) の単数呼格。


фотосинтезом

фотоси́нтез (fotosýntez) の単数造格。


автобуса

авто́бус (avtóbus) の単数生格。


бігати

スラヴ祖語 *běgati < 印欧祖語 *bʰegʷ-


березень

Uk-березень.ogg


брат

スラヴ祖語 *bratrъ, *bratъ, < 印欧祖語 *bʰréh₂tēr.


муж

古東スラヴ語мѫжь (mǫžĭ) < スラヴ祖語*mǫžь < 印欧祖語*man-


планетами

"плане́та (planéta)"の複数造格形。


планетах

"плане́тах (planéta)"の複数前置格形。


планетам

"плане́та (planéta)"の複数与格形。


планет

"плане́та (planéta)"の複数生格形。


планету

плане́та (planéta) の単数対格。


вулканом

вулка́н (vulkán) の単数造格。


вулканах

вулка́н (vulkán) の複数前置格。


вулканам

вулка́н (vulkán) の複数与格。


вулканами

вулка́н (vulkán) の複数造格。


вулкану

вулка́н (vulkán) の単数与格。


вулкане

вулка́н (vulkán) の単数呼格。


вулкана

вулка́н (vulkán) の単数生格。


яблуко

古ルーシ語ꙗ́блоко (ꙗ́блоко), ꙗ́блуко (ꙗ́блуко) < 古東スラヴ語ꙗблъко (jablŭko) < スラヴ祖語*àblъko


ромбом

ромб (romb) の単数造格。


ромбами

ромб (romb) の複数造格。


ромба

ромб (romb) の単数生格。


ромбу

ромб (romb) の単数与格。


ромбах

ромб (romb) の複数前置格。


ромбе

ромб (romb) の単数呼格。


ромбам

ромб (romb) の複数与格。


вулкан

イタリア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_イタリア語借用語 vulcano からの借用語 < ラテン語Vulcanus「ウゥルカーヌス」


континентами

контине́нт (kontynént) の複数造格。


континенте

контине́нт (kontynént) の単数呼格。


континентом

контине́нт (kontynént) の単数造格。


континентах

контине́нт (kontynént) の複数前置格。


континентам

контине́нт (kontynént) の複数与格。


континенту

контине́нт (kontynént) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。


баба

あばずれ（恋人又は妻)。


ромб

ラテン語 rhombus < 古典ギリシア語 ῥόμβος (rhómbos) < ῥέμβω (rhémbō)「向きを変える」 < 印欧祖語 *werbh-「回す」


континент

Uk-континент.ogg


дах

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語Category:ウクライナ語 ポーランド語由来 dach からの借用語 < 古高ドイツ語dah


кава

オスマン語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_オスマン語借用語Category:ウクライナ語 オスマン語由来 قهوه (kahve) からの借用語 < アラビア語قَهْوَة (qahwa)


автобус

英語autobus もしくはフランス語autobus < 古典ギリシア語αὐτός (autós)

Uk-автобус.ogg


ксеноном

ксено́н (ksenón) の単数造格。


лантаном

ланта́н (lantán) の単数造格。


лантане

ланта́н (lantán) の単数呼格。


ксенону

ксено́н (ksenón) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


лантану

ланта́н (lantán) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


ксеноне

ксено́н (ksenón) の単数呼格。


англійська мова

англі́йська мо́ва (canonical)
anhlíjsʹka móva


албанська мова

алба́нська мо́ва (canonical)
albánsʹka móva


глин

гли́на (hlýna) の複数生格。


глинах

гли́на (hlýna) の複数前置格。


глиною

гли́на (hlýna) の単数造格。


глинами

гли́на (hlýna) の複数造格。


глинам

гли́на (hlýna) の複数与格。


глину

гли́на (hlýna) の単数対格。


Бенін

Бе́нін (canonical)
Бені́н (canonical)
Bénin
Benín


математика

古典ギリシア語μαθηματική (mathēmatikḗ)「数学, 占星術」 < μαθεῖν (matheîn)「勉強する」 < μανθάνω (manthánō)「学ぶ」 < 印欧祖語*mn-, *men-, *mnā-「考える」

Uk-математика.ogg


звати

スラヴ祖語*zъvati < 印欧祖語*ǵʰew-


дякувати

古高ドイツ語dankon


поліцій

полі́ціяの複数生格。


поліціях

полі́ціяの複数前置格。


поліціями

полі́ціяの複数造格。


поліції

полі́ціяの単数生格。

полі́ціяの単数与格。

полі́ціяの単数前置格。

полі́ціяの複数主格。

полі́ціяの複数対格。

полі́ціяの複数呼格。


поліціям

полі́ціяの複数与格。


поліцією

полі́ціяの単数造格。


поліцію

полі́ціяの単数対格。


великий

スラヴ祖語*velikъ

Uk-великий.ogg


свобода

古東スラヴ語свобода́ (svobodá) < スラヴ祖語*svobodà

Uk-свобода.ogg


Велика Британія

Вели́ка (Velýka) Брита́нія (Brytánija) (canonical)
Velýka Brytánija

グレートブリテン。イギリス。


Ірландія

アイルランド (ヨーロッパの島、国)。


насіння

(不可算、集団名詞) (植物の)種。種子。


союз

Європе́йський Сою́з

Радянський Союз


Британія

ブリテン (北欧の島、連合王国の一部)。


Русь

古東スラヴ語Русь (Rusĭ)


віно

古東スラヴ語вѣно (věno) < スラヴ祖語*věno


воля

スラヴ祖語*voľa < バルト・スラヴ祖語*waljāˀ < 印欧祖語*welh₁-

(不加算) 自由。解放。


вено

ве́на (véna) の呼格単数形


Австрія

ˈɑu̯stʲrʲijɐ

オーストリア。(ヨーロッパの国)


король

古東スラヴ語король (korolĭ) < スラヴ祖語*korľь


ім'я

スラヴ祖語*jьmę < 印欧祖語*h₁nómn̥


Великобританія

連合王国 (西欧の国)。

グレートブリテン島 (西欧の島)。


ведмідь

スラヴ祖語*medvědь


птиця

古東スラヴ語пътица < スラヴ祖語*pъtica


птиця

古東スラヴ語пътица < スラヴ祖語*pъtica


слобода

スラヴ祖語*svobodà 女性

類義語: слобі́дка (slobídka)


Чехії

"Че́хія"の生格/与格/前置格単数形。


Чехія

チェコ共和国。(中欧の国)


чешки

"че́шка"の生格単数形。

"че́шка"の主格/呼格複数形。


зерно

зерно́ か зе́рно (canonical)
zernó か zérno
か

スラヴ祖語*zьrno < 印欧祖語*ǵr̥h₂nóm


слова

сло́во (slóvo) の単数生格。


слова

сло́во (slóvo) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


чешка

че́шка (canonical)
čéška
生格
主格複数
男性

(普通は複数形で) 運動やバレエに使われる靴。


свободі

"свобо́да (svobóda)"の与格/前置格単数形。


свободо

свобо́да (svobóda) の単数呼格。


свободи

свобо́да (svobóda) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


свобод

свобо́да (svobóda)の複数生格。


свободам

свобо́да (svobóda)の複数与格。


свободами

свобо́да (svobóda)の複数造格。


свободу

свобо́да (svobóda)の単数対格。


свободою

свобо́да (svobóda)の単数造格。


свободах

свобо́да (svobóda)の複数前置格。


паспорт

па́спорт (canonical)
pásport
生格
主格複数
生格複数


павук

古東スラヴ語паукъ < スラヴ祖語*paǫkъ < *pa- + *ǫkъ < 印欧祖語*h₂enkos


плач

スラヴ祖語 *plačь


книгу

кни́га (knýha) の単数対格。


книг

кни́га (knýha) の複数生格。


книгами

кни́га (knýha) の複数造格。


книгах

кни́га (knýha) の複数前置格。


книгою

кни́га (knýha) の単数造格。


книгам

кни́га (knýha) の複数与格。


автобусів

авто́бус (avtóbus) の複数生格。


автобусі

авто́бус (avtóbus) の単数前置格。


автобусові

авто́бус (avtóbus) の単数与格。


книги

кни́га (knýha) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


автобуси

авто́бус (avtóbus) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


мужчина

スラヴ祖語*mǫžьščina


волі

"во́ля (vólja)"の生格/与格/前置格単数形。


волю

"во́ля (vólja)"の対格単数形。


воле

"во́ля (vólja)"の呼格単数形。


волею

"во́ля (vólja)"造格単数形。


чоловік

古東スラヴ語человѣкъ < スラヴ祖語*čьlověkъ, *čelověkъ


чаями

чай (čaj) の複数造格。


чаям

чай (čaj) の複数与格。


чаях

чай (čaj) の複数前置格。


чаю

чай (čaj) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


слово

スラヴ祖語*slȍvo〔言葉〕 < 印欧祖語*ḱléwos〔名声〕


плакати

плака́т (plakát) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


свіжий

新鮮な。生き生きとした。


смог

英語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_英語借用語 smog「スモッグ, 煙霧」 からの借用語 < smoke「煙」 + fog「霧」


око

重さの単位。(約1.2kg)

アルコール飲料の目安。(約1L〜1.5L)


плачів

плач (plač) の複数生格。


плачеві

пла́чеві (canonical)
плаче́ві (canonical)
pláčevi
plačévi

плач (plač) の単数与格。


плачі

плач (plač) の単数前置格。


плачі

плач (plač) の変化形:
## 単数前置格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


плачами

плач (plač) の複数造格。


плачах

плач (plač) の複数前置格。


плачем

пла́чем (canonical)
плаче́м (canonical)
pláčem
plačém

плач (plač) の単数造格。


плачам

плач (plač) の複数与格。


плачу

плач (plač) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


плачу

плач (plač) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


глини

гли́на (hlýna) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


глино

гли́на (hlýna) の単数呼格。


будьте

бу́ти (búty) の命令法未完結相第二人称複数形。


будучи

бу́ти (búty) の副分詞未完結相現在。


будь

бу́ти (búty) の命令法未完結相第二人称単数形。


будете

бу́ти (búty) の直説法未完結相未来第二人称複数形。


тракторі

"тра́ктор (tráktor)"の単数前置格形。


тракторів

"тра́ктор (tráktor)"の複数生格形。


тракторові

"тра́ктор (tráktor)"の単数与格形。


тракторами

"тра́ктор (tráktor)"の複数造格形。


тракторам

"тра́ктор (tráktor)"の複数与格形。


тракторах

"тра́ктор (tráktor)"の複数前置格形。


трактором

тра́ктор (tráktor) の単数造格。


трактори

тра́ктор (tráktor) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


тракторе

тра́ктор (tráktor) の単数呼格。


планеті

"плане́та (planéta)"の

"плане́та (planéta)"の
単数与格形。

"плане́та (planéta)"の
単数前置格形。


трактора

тра́ктор (tráktor) の単数生格。


планети

плане́та (planéta) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


плането

плане́та (planéta) の単数呼格。


буду

бу́ти (búty) の直説法未完結相未来第一人称単数形。


математико

матема́тика (matemátyka) の単数呼格。


математику

матема́тика (matemátyka) の単数対格。


причинами

причи́на (pryčýna) の複数造格。


причину

причи́на (pryčýna) の単数対格。


причиною

причи́на (pryčýna) の単数造格。


причин

причи́на (pryčýna) の複数生格。


причинах

причи́на (pryčýna) の複数前置格。


причинам

причи́на (pryčýna) の複数与格。


причина

Uk-причина.ogg


трактор

Uk-трактор.ogg


числі

число́ (čysló) の単数前置格。


чисел

число́ (čysló) の複数生格。


числами

число́ (čysló) の複数造格。


числом

число́ (čysló) の単数造格。


числу

число́ (čysló) の単数与格。


числам

число́ (čysló) の複数与格。


числах

число́ (čysló) の複数前置格。


числа

число́ (čysló) の単数生格。


числа

число́ (čysló) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


число

スラヴ祖語 *čislo「数」


дереві

де́рево (dérevo) の単数前置格。


деревом

де́рево (dérevo) の単数造格。


дерев

де́рево (dérevo) の複数生格。


деревам

де́рево (dérevo) の複数与格。


деревами

де́рево (dérevo) の複数造格。


вакцині

вакци́на (vakcýna) の単数与格/前置格。


деревах

де́рево (dérevo) の複数前置格。


дереву

де́рево (dérevo) の単数与格。


вакцин

вакци́на (vakcýna) の複数生格。


вакцинах

вакци́на (vakcýna) の複数前置格。


вакцинам

вакци́на (vakcýna) の複数与格。


вакцинами

вакци́на (vakcýna) の複数造格。


вакцино

вакци́на (vakcýna) の単数呼格。


вакцину

вакци́на (vakcýna) の単数対格。


дерева

де́рево (dérevo) の単数生格。


дерева

де́рево (dérevo) の複数主格/対格/呼格。


холері

холе́ра (xoléra) の単数与格/前置格。


холери

холе́ра (xoléra) の単数生格。


вакциною

вакци́на (vakcýna) の単数造格。


вакцини

вакци́на (vakcýna) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格/対格/呼格。


холеру

холе́ра (xoléra) の単数対格。


холерою

холе́ра (xoléra) の単数造格。


холеро

холе́ра (xoléra) の単数呼格。


математиці

матема́тика (matemátyka) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


математикою

матема́тика (matemátyka) の単数造格。


математики

матема́тика (matemátyka) の単数生格。


Іранові

Іра́н (Irán) の単数生格。


Ірані

Іра́н (Irán) の単数前置格。


Іраном

Іра́н (Irán) の単数造格。


Таджикистанові

Таджикиста́н (Tadžykystán) の単数与格。


України

Украї́на (Ukrajína) の単数生格。


Україні

Украї́на (Ukrajína) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


Україною

Украї́на (Ukrajína) の単数造格。


Україну

Украї́на (Ukrajína) の単数対格。


Непалі

Непа́л (Nepál) の単数前置格。


Непалові

Непа́л (Nepál) の単数与格。


Україно

Украї́на (Ukrajína) の単数呼格。


Ірану

Іра́н (Irán) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


Іране

Іра́н (Irán) の単数呼格。


Таджикистані

Таджикиста́н (Tadžykystán) の単数前置格。


Англіє

А́нглія (Ánhlija) の単数呼格。


Таджикистане

Таджикиста́н (Tadžykystán) の単数呼格。


Англії

А́нглія (Ánhlija) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


Таджикистаном

Таджикиста́н (Tadžykystán) の単数造格。


Таджикистану

Таджикиста́н (Tadžykystán) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


Беніном

Бені́н (Benín)「ベナン」 の単数造格。


Беніном

Бе́ніном (canonical)
Бені́ном (canonical)
Béninom
Benínom

Бе́нін / Бені́н (Bénin / Benín)「ベニンシティ」 の単数造格。


Бенінові

Бені́н (Benín)「ベナン」 の単数与格。


Бенінові

Бе́нінові (canonical)
Бені́нові (canonical)
Béninovi
Benínovi

Бе́нін / Бені́н (Bénin / Benín)「ベニンシティ」 の単数与格。


Казахстані

Казахста́н (Kazaxstán) の単数前置格。


Непалом

Непа́л (Nepál) の単数造格。


Беніна

Бе́ніна (canonical)
Бені́на (canonical)
Bénina
Benína

Бе́нін / Бені́н (Bénin / Benín)「ベニンシティ」 の単数生格。


Англією

А́нглія (Ánhlija) の単数造格。


Англію

А́нглія (Ánhlija) の単数対格。


Непале

Непа́л (Nepál) の単数呼格。


Беніне

Бені́н (Benín)「ベナン」 の単数呼格。


Беніне

Бе́ніне (canonical)
Бені́не (canonical)
Bénine
Beníne

Бе́нін / Бені́н (Bénin / Benín)「ベニンシティ」 の単数呼格。


Непалу

Непа́л (Nepál) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


Беніну

Бені́н (Benín)「ベナン」 の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


Беніну

Бе́ніну (canonical)
Бені́ну (canonical)
Béninu
Benínu

Бе́нін / Бені́н (Bénin / Benín)「ベニンシティ」 の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


Казахстанові

Казахста́н (Kazaxstán) の単数与格。


Беніні

Бені́н (Benín)「ベナン」 の単数前置格。


Беніні

Бе́ніні (canonical)
Бені́ні (canonical)
Bénini
Beníni

Бе́нін / Бені́н (Bénin / Benín)「ベニンシティ」 の単数前置格。


Казахстаном

Казахста́н (Kazaxstán) の単数造格。


англійське

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の変化形:
## 中性単数主格。
## 中性単数対格。


англійського

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の変化形:
## 男性単数生格。
## 男性活動体単数対格。
## 中性単数生格。


англійському

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の変化形:
## 男性単数与格。
## 男性単数前置格。
## 中性単数与格。
## 中性単数前置格。


англійськім

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の変化形:
## 男性単数前置格。
## 中性単数前置格。


англійські

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の変化形:
## 複数主格。
## 不活動体複数対格。


англійських

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の変化形:
## 複数生格。
## 複数前置格。
## 活動体複数対格。


Казахстану

Казахста́н (Kazaxstán) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


Казахстане

Казахста́н (Kazaxstán) の単数呼格。


англійської

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の女性単数生格。


англійської

англі́йська (anhlíjsʹka) の単数生格。


англійську

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の女性単数対格。


англійську

англі́йська (anhlíjsʹka) の単数対格。


мові

мо́ва (móva) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


англійській

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の変化形:
## 女性単数与格。
## 女性単数前置格。


англійській

англі́йська (anhlíjsʹka) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


англійський

Uk-англійський.ogg

англі́йська мо́ва


мово

мо́ва (móva) の単数呼格。


англійськими

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の複数造格。


мови

мо́ва (móva) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


англійським

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の変化形:
## 男性単数造格。
## 中性単数造格。
## 複数与格。


мов

мо́ва (móva) の複数生格。


мовами

мо́ва (móva) の複数造格。


англійською

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の女性単数造格。


англійською

англі́йська (anhlíjsʹka) の単数造格。


мовою

мо́ва (móva) の単数造格。


мовах

мо́ва (móva) の複数前置格。


мовам

мо́ва (móva) の複数与格。


мову

мо́ва (móva) の単数対格。


англійська

англі́йський (anhlíjsʹkyj) の女性単数主格。


англійська

英語。англі́йська мо́ва (anhlíjsʹka móva) の略語。

Ви гово́рите англі́йською?

あなたは英語を話しますか。


мова

古東スラヴ語мълва (mŭlva) < スラヴ祖語*mъlva

1955, Панас Мирний, V, 314:

Найбі́льше і найдоро́жче добро́ в ко́жного наро́ду — це його́ мо́ва.
Najbílʹše i najdoróžče dobró v kóžnoho naródu — ce johó móva.
全ての国において最も偉大で価値のあるもの — それは言語です。


вечері

вече́ря (večérja) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


вечерю

вече́ря (večérja) の単数対格。


вечерями

вече́ря (večérja) の複数造格。


пиві

пи́во (pývo) の単数前置格。


вечерею

вече́ря (večérja) の単数造格。


вечере

вече́ря (večérja) の単数呼格。


пивом

пи́во (pývo) の単数造格。


вечерях

вече́ря (večérja) の複数前置格。


пилові

пил (pyl) の単数与格。


пиву

пи́во (pývo) の単数与格。


пилом

пил (pyl) の単数造格。


пилу

пил (pyl) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。


пилу

пил (pyl) の単数前置格。


чаєві

чай (čaj) の単数与格。


чаєм

чай (čaj) の単数造格。


чаїв

чай (čaj) の複数生格。


пива

пи́во (pývo) の単数生格。


чаї

чай (čaj) の単数前置格。


чаї

чай (čaj) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


вечерям

вече́ря (večérja) の複数与格。


мітохондрією

мітохо́ндрія (mitoxóndrija) の単数造格。


мітохондрію

мітохо́ндрія (mitoxóndrija) の単数対格。


мітохондріє

мітохо́ндрія (mitoxóndrija) の単数呼格。


мітохондріям

мітохо́ндрія (mitoxóndrija) の複数与格。


мітохондріях

мітохо́ндрія (mitoxóndrija) の複数前置格。


мітохондріями

мітохо́ндрія (mitoxóndrija) の複数造格。


мітохондрій

мітохо́ндрія (mitoxóndrija) の複数生格。


вулканові

вулка́н (vulkán) の単数与格。


вулканів

вулка́н (vulkán) の複数生格。


вулкані

вулка́н (vulkán) の単数前置格。


мітохондрії

мітохо́ндрія (mitoxóndrija) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


фотосинтезі

фотоси́нтез (fotosýntez) の単数前置格。


фотосинтезові

фотоси́нтез (fotosýntez) の単数与格。


вулкани

вулка́н (vulkán) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


йоді

йод (jod) の単数前置格。


йодові

йод (jod) の単数与格。


йоду

йод (jod) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


йодом

йод (jod) の単数造格。


йоде

йод (jod) の単数呼格。


причині

причи́на (pryčýna) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


інваліду

інвалі́д (invalíd) の単数与格。


інвалідові

інвалі́д (invalíd) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


інваліде

інвалі́д (invalíd) の単数呼格。


інвалідом

інвалі́д (invalíd) の単数造格。


інваліда

інвалі́д (invalíd) の変化形:
## 単数生格。
## 単数対格。


інваліді

інвалі́д (invalíd) の単数前置格。


інвалідам

інвалі́д (invalíd) の複数与格。


інвалідах

інвалі́д (invalíd) の複数前置格。


інвалідів

інвалі́д (invalíd) の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


інваліди

інвалі́д (invalíd) の変化形:
## 複数主格。
## 複数呼格。


інвалідами

інвалі́д (invalíd) の複数造格。


причино

причи́на (pryčýna) の単数呼格。


пиле

пил (pyl) の単数呼格。


смогові

смог (smoh) の単数与格。


інвалід

ラテン語invalidus「無力な」 < in- + validus「強い」 < valēre「強くある」 < 印欧祖語*wal-「強くある」

Uk-інвалід.ogg


смогом

смог (smoh) の単数造格。


паркові

парк (park) の単数与格。


парків

парк (park) の複数生格。


смогу

смог (smoh) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


парком

парк (park) の単数造格。


біологією

біоло́гія (biolóhija) の単数造格。


біологію

біоло́гія (biolóhija) の単数対格。


біології

біоло́гія (biolóhija) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


біологіє

біоло́гія (biolóhija) の単数呼格。


парками

парк (park) の複数造格。


парках

парк (park) の複数前置格。


половині

полови́на (polovýna) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


половин

полови́на (polovýna) の複数生格。


половинах

полови́на (polovýna) の複数前置格。


половино

полови́на (polovýna) の単数呼格。


половинами

полови́на (polovýna) の複数造格。


паркам

парк (park) の複数与格。


парки

парк (park) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


половину

полови́на (polovýna) の単数対格。


половинам

полови́на (polovýna) の複数与格。


половиною

полови́на (polovýna) の単数造格。


континенті

контине́нт (kontynént) の単数前置格。


континентові

контине́нт (kontynént) の単数与格。


континентів

контине́нт (kontynént) の複数生格。


глині

гли́на (hlýna) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


парку

парк (park) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


половини

полови́на (polovýna) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


континенти

контине́нт (kontynént) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


причини

причи́на (pryčýna) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


біологія

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 biologie からの借用語 < 古典ギリシア語βίος (bíos)「生命」 (< 印欧祖語*gʷih₃wós) + λογία (logía)「施しもの」 (< λέγω (légō)「話す, 伝える」 < 印欧祖語*leǵ-「集める」)

Uk-біологія.ogg

молекуля́рна біоло́гія


астрономі

астроно́м (astronóm) の単数前置格。


астрономові

астроно́м (astronóm) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


астрономів

астроно́м (astronóm) の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


астрономам

астроно́м (astronóm) の複数与格。


астрономах

астроно́м (astronóm) の複数前置格。


астрономом

астроно́м (astronóm) の単数造格。


астрономами

астроно́м (astronóm) の複数造格。


холодильників

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の複数生格。


холодильникові

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の単数与格。


астрономе

астроно́м (astronóm) の単数呼格。


астроному

астроно́м (astronóm) の単数与格。


холодильника

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の単数生格。


холодильнику

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


холодильникам

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の複数与格。


холодильниках

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の複数前置格。


холодильниками

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の複数造格。


холодильники

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


астронома

астроно́м (astronóm) の変化形:
## 単数生格。
## 単数対格。


смартфонів

смартфо́н (smartfón) の複数生格。


смартфоні

смартфо́н (smartfón) の単数前置格。


холодильником

холоди́льник (xolodýlʹnyk) の単数造格。


смартфонах

смартфо́н (smartfón) の複数前置格。


смартфону

смартфо́н (smartfón) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。


смартфонам

смартфо́н (smartfón) の複数与格。


смартфонами

смартфо́н (smartfón) の複数造格。


смартфонові

смартфо́н (smartfón) の単数与格。


смартфоном

смартфо́н (smartfón) の単数造格。


смартфоне

смартфо́н (smartfón) の単数呼格。


смартфони

смартфо́н (smartfón) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


бухгалтерові

бухга́лтер (buxhálter) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


бухгалтері

бухга́лтер (buxhálter) の単数前置格。


бухгалтерко

бухга́лтерка (buxhálterka) の単数呼格。


бухгалтерками

бухга́лтерка (buxhálterka) の複数造格。


бухгалтеркою

бухга́лтерка (buxhálterka) の単数造格。


бухгалтерки

бухга́лтерка (buxhálterka) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数呼格。


бухгалтерці

бухга́лтерка (buxhálterka) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


бухгалтеркам

бухга́лтерка (buxhálterka) の複数与格。


бухгалтерією

бухгалте́рія (buxhaltérija) の単数造格。


бухгалтерію

бухгалте́рія (buxhaltérija) の単数対格。


бухгалтеріє

бухгалте́рія (buxhaltérija) の単数呼格。


бухгалтерій

бухгалте́рія (buxhaltérija) の複数生格。


бухгалтерок

бухга́лтерка (buxhálterka) の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


бухгалтеріям

бухгалте́рія (buxhaltérija) の複数与格。


бухгалтеріями

бухгалте́рія (buxhaltérija) の複数造格。


бухгалтерів

бухга́лтер (buxhálter) の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


бухгалтерії

бухгалте́рія (buxhaltérija) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


бухгалтерку

бухга́лтерка (buxhálterka) の単数対格。


книзі

кни́га (knýha) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


бухгалтеріях

бухгалте́рія (buxhaltérija) の複数前置格。


бухгалтерках

бухга́лтерка (buxhálterka) の複数前置格。


бухгалтеру

бухга́лтер (buxhálter) の単数与格。


бухгалтером

бухга́лтер (buxhálter) の単数造格。


бухгалтери

бухга́лтер (buxhálter) の変化形:
## 複数主格。
## 複数呼格。


книжок

кни́жка (knýžka) の複数生格。


книжці

кни́жка (knýžka) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


книго

кни́га (knýha) の単数呼格。


книжко

кни́жка (knýžka) の単数呼格。


книжками

кни́жка (knýžka) の複数造格。


книжку

кни́жка (knýžka) の単数対格。


бухгалтерами

бухга́лтер (buxhálter) の複数造格。


книжках

кни́жка (knýžka) の複数前置格。


бухгалтере

бухга́лтер (buxhálter) の単数呼格。


книжкам

кни́жка (knýžka) の複数与格。


бухгалтера

бухга́лтер (buxhálter) の変化形:
## 単数生格。
## 単数対格。


книжки

кни́жка (knýžka) の単数生格。


книжки

кни́жка (knýžka) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


книжкою

кни́жка (knýžka) の単数造格。


бухгалтерах

бухга́лтер (buxhálter) の複数前置格。


бухгалтерам

бухга́лтер (buxhálter) の複数与格。


парк

ドイツ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ドイツ語借用語 Park または英語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_英語借用語 park またはフランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 parc からの借用語 < ラテン語parricus「家畜場, 囲い」

(車両、機材などの) 保有台数。


бухгалтерія

подві́йна бухгалте́рія


середо

середа́ (seredá) の単数呼格。


середі

середа́ (seredá) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


серед

середа́ (seredá) の複数生格。


середу

середа́ (seredá) の単数対格。


середах

середа́ (seredá) の複数前置格。


середою

середа́ (seredá) の単数造格。


середам

середа́ (seredá) の複数与格。


середами

середа́ (seredá) の複数造格。


неділь

неді́ля (nedílja) の複数生格。


неділю

неді́ля (nedílja) の単数対格。


неділе

неді́ля (nedílja) の単数呼格。


неділях

неді́ля (nedílja) の複数前置格。


неділями

неді́ля (nedílja) の複数造格。


четвергом

четве́р (četvér) の単数造格。


четвергу

четве́р (četvér) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


неділею

неді́ля (nedílja) の単数造格。


четверги

четве́р (četvér) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


понеділка

понеді́лок (ponedílok) の単数生格。


неділям

неді́ля (nedílja) の複数与格。


понеділком

понеді́лок (ponedílok) の単数造格。


понеділків

понеді́лок (ponedílok) の複数生格。


четвергах

четве́р (četvér) の複数前置格。


четверга

четве́р (četvér) の単数生格。


понеділку

понеді́лок (ponedílok) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


понеділкові

понеді́лок (ponedílok) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


понеділками

понеді́лок (ponedílok) の複数造格。


четвергами

четве́р (četvér) の複数造格。


понеділках

понеді́лок (ponedílok) の複数前置格。


вівторка

вівто́рок (vivtórok) の単数生格。


понеділкам

понеді́лок (ponedílok) の複数与格。


четвергам

четве́р (četvér) の複数与格。


вівторків

вівто́рок (vivtórok) の複数生格。


недільний

неді́ля (nedílja, 名詞)「日曜日」 + -ний (-nyj, 形容詞接尾辞); cf.ベラルーシ語нядзе́льны (njadzjélʹny), ポーランド語niedzielny

日曜日の。日曜日に起こる。日曜日に関する。


вівторках

вівто́рок (vivtórok) の複数前置格。


вівторком

вівто́рок (vivtórok) の単数造格。


вівторкам

вівто́рок (vivtórok) の複数与格。


вівторку

вівто́рок (vivtórok) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


п'ятнице

п'я́тниця (pʺjátnycja) の単数呼格。


вівторками

вівто́рок (vivtórok) の複数造格。


четвергів

четве́р (četvér) の複数生格。


вівторкові

вівто́рок (vivtórok) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


понеділки

понеді́лок (ponedílok) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


п'ятницею

п'я́тниця (pʺjátnycja) の単数造格。


п'ятницях

п'я́тниця (pʺjátnycja) の複数前置格。


четвергові

четве́р (četvér) の単数与格。


п'ятницю

п'я́тниця (pʺjátnycja) の単数対格。


п'ятницями

п'я́тниця (pʺjátnycja) の複数造格。


п'ятницям

п'я́тниця (pʺjátnycja) の複数与格。


суботі

субо́та (subóta) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


неділі

неді́ля (nedílja) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


п'ятниці

п'я́тниця (pʺjátnycja) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


вівторки

вівто́рок (vivtórok) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


п'ятниць

п'я́тниця (pʺjátnycja) の複数生格。


понеділковий

понеді́лок (ponedílok, 名詞)「月曜日」 + -овий (-ovyj, 形容詞接尾辞); cf.ベラルーシ語панядзе́лкавы (panjadzjélkavy), ポーランド語poniedziałkowy

月曜日の。月曜日に起こる。月曜日に関する。


суботою

субо́та (subóta) の単数造格。


суботи

субо́та (subóta) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


суботами

субо́та (subóta) の複数造格。


вівторковий

вівто́рок (vivtórok, 名詞)「火曜日」 + -овий (-ovyj, 形容詞接尾辞); cf.ロシア語вто́рничный (vtórničnyj), ベラルーシ語аўто́ркавы (aŭtórkavy), ポーランド語wtorkowy

火曜日の。火曜日に起こる。火曜日に関する。


субото

субо́та (subóta) の単数呼格。


суботах

субо́та (subóta) の複数前置格。


суботам

субо́та (subóta) の複数与格。


субот

субо́та (subóta) の複数生格。


суботу

субо́та (subóta) の単数対格。


суботній

субо́та (subóta, 名詞)「土曜日」 + -ній (-nij, 形容詞接尾辞); cf.ロシア語суббо́тний (subbótnij), ベラルーシ語субо́тні (subótni), ポーランド語sobotni

土曜日の。土曜日に起こる。土曜日に関する。


левові

лев (lev)「ライオン」 の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


левом

лев (lev)「ライオン」 の単数造格。


левом

лев (lev)「レフ」 の単数造格。


леві

лев (lev)「ライオン」 の単数前置格。


леві

лев (lev)「レフ」 の単数前置格。


левів

лев (lev)「ライオン」 の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


левів

лев (lev)「レフ」 の複数生格。


левам

лев (lev)「ライオン」 の複数与格。


левам

лев (lev)「レフ」 の複数与格。


леву

лев (lev)「ライオン」 の単数与格。


леву

лев (lev)「レフ」 の単数与格。


лева

лев (lev)「ライオン」 の変化形:
## 単数生格。
## 単数対格。


лева

лев (lev)「レフ」 の単数生格。


левами

лев (lev)「ライオン」 の複数造格。


левами

лев (lev)「レフ」 の複数造格。


левах

лев (lev)「ライオン」 の複数前置格。


левах

лев (lev)「レフ」 の複数前置格。


бухгалтерка

(女性の) 会計士。簿記係。


астрономи

астроно́м (astronóm) の変化形:
## 複数主格。
## 複数呼格。


августі

а́вгуст (ávhust) の単数前置格。


августів

а́вгуст (ávhust) の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


августові

а́вгуст (ávhust) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


августи

а́вгуст (ávhust) の変化形:
## 複数主格。
## 複数呼格。


середи

середа́ (seredá) の単数生格。


середи

середа́ (seredá) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


августам

а́вгуст (ávhust) の複数与格。


августах

а́вгуст (ávhust) の複数前置格。


августами

а́вгуст (ávhust) の複数造格。


августе

а́вгуст (ávhust) の単数呼格。


августа

а́вгуст (ávhust) の変化形:
## 単数生格。
## 単数対格。


августу

а́вгуст (ávhust) の単数与格。


августом

а́вгуст (ávhust) の単数造格。


леве

лев (lev)「ライオン」 の単数呼格。


леве

лев (lev)「レフ」 の単数呼格。


холодильник

холоди́ти (xolodýty)「冷やす」 + -льник (-lʹnyk)

Uk-холодильник.ogg


основі

осно́ва (osnóva) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


осново

осно́ва (osnóva) の単数呼格。


основи

осно́ва (osnóva) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


основами

осно́ва (osnóva) の複数造格。


основою

осно́ва (osnóva) の単数造格。


основам

осно́ва (osnóva) の複数与格。


основах

осно́ва (osnóva) の複数前置格。


основ

осно́ва (osnóva) の複数生格。


основу

осно́ва (osnóva) の単数対格。


учителеві

учи́тель (učýtelʹ) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


учителів

учи́тель (učýtelʹ) の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


учителі

учи́тель (učýtelʹ) の単数前置格。


учителі

учи́тель (učýtelʹ) の変化形:
## 複数主格。
## 複数呼格。


учителем

учи́тель (učýtelʹ) の単数造格。


учителю

учи́тель (učýtelʹ) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


учителях

учи́тель (učýtelʹ) の複数前置格。


учителями

учи́тель (učýtelʹ) の複数造格。


учителям

учи́тель (učýtelʹ) の複数与格。


учителя

учи́тель (učýtelʹ) の変化形:
## 単数生格。
## 単数対格。


науці

нау́ка (naúka) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


наук

нау́ка (naúka) の複数生格。


наукою

нау́ка (naúka) の単数造格。


науками

нау́ка (naúka) の複数造格。


наукам

нау́ка (naúka) の複数与格。


науках

нау́ка (naúka) の複数前置格。


війна

スラヴ祖語*vojьna


науки

нау́ка (naúka) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


науко

нау́ка (naúka) の単数呼格。


науку

нау́ка (naúka) の単数対格。


будуть

бу́ти (búty) の直説法未完結相未来第三人称複数形。


буде

бу́ти (búty) の直説法未完結相未来第三人称単数形。


будеш

бу́ти (búty) の直説法未完結相未来第二人称単数形。


будемо

бу́ти (búty) の直説法未完結相未来第一人称複数形。


монето

моне́та (monéta) の単数呼格。


монеті

моне́та (monéta) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


монети

моне́та (monéta) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


монет

моне́та (monéta) の複数生格。


монетою

моне́та (monéta) の単数造格。


монетами

моне́та (monéta) の複数造格。


монету

моне́та (monéta) の単数対格。


мангані

манга́н (manhán) の単数前置格。


манганові

манга́н (manhán) の単数与格。


манганом

манга́н (manhán) の単数造格。


мангане

манга́н (manhán) の単数呼格。


мангану

манга́н (manhán) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


монетам

моне́та (monéta) の複数与格。


монетах

моне́та (monéta) の複数前置格。


медицин

медици́на (medycýna) の複数生格。


медициною

медици́на (medycýna) の単数造格。


медицинам

медици́на (medycýna) の複数与格。


медицину

медици́на (medycýna) の単数対格。


медицині

медици́на (medycýna) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


медицино

медици́на (medycýna) の単数呼格。


раків

рак (rak)「ざりがに」 の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


медицинами

медици́на (medycýna) の複数造格。


ромбі

ромб (romb) の単数前置格。


ракові

рак (rak)「ざりがに」 の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


ракові

рак (rak)「癌」 の単数与格。


ромбові

ромб (romb) の単数与格。


ромбів

ромб (romb) の複数生格。


медицинах

медици́на (medycýna) の複数前置格。


ромби

ромб (romb) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


медицини

медици́на (medycýna) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


раком

рак (rak) の単数造格。


раками

рак (rak)「ざりがに」 の複数造格。


раки

рак (rak)「ざりがに」 の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


бібліотекам

бібліоте́ка (bibliotéka) の複数与格。


бібліотекою

бібліоте́ка (bibliotéka) の単数造格。


бібліотеко

бібліоте́ка (bibliotéka) の単数生格。


бібліотек

бібліоте́ка (bibliotéka) の複数生格。


бібліотеках

бібліоте́ка (bibliotéka) の複数前置格。


бібліотеку

бібліоте́ка (bibliotéka) の単数対格。


бібліотеками

бібліоте́ка (bibliotéka) の複数造格。


бібліотеки

бібліоте́ка (bibliotéka) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


бібліотеці

бібліоте́ка (bibliotéka) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


ракам

рак (rak)「ざりがに」 の複数与格。


раках

рак (rak)「ざりがに」 の複数前置格。


раку

рак (rak)「ざりがに」 の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


раку

рак (rak)「癌」 の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


ксенонові

ксено́н (ksenón) の単数与格。


ксеноні

ксено́н (ksenón) の単数前置格。


купюрі

купю́ра (kupjúra) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


купюро

купю́ра (kupjúra) の単数呼格。


купюри

купю́ра (kupjúra) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


купюру

купю́ра (kupjúra) の単数対格。


банкноті

банкно́та (banknóta) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


купюрах

купю́ра (kupjúra) の複数前置格。


купюрою

купю́ра (kupjúra) の単数造格。


купюрами

купю́ра (kupjúra) の複数造格。


купюрам

купю́ра (kupjúra) の複数与格。


банкното

банкно́та (banknóta) の単数呼格。


банкноти

банкно́та (banknóta) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


банкнотою

банкно́та (banknóta) の単数造格。


банкнотам

банкно́та (banknóta) の複数与格。


банкнотами

банкно́та (banknóta) の複数造格。


банкнотах

банкно́та (banknóta) の複数前置格。


банкноту

банкно́та (banknóta) の単数対格。


хромосомо

хромосо́ма (xromosóma) の単数呼格。


хромосомі

хромосо́ма (xromosóma) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


хромосоми

хромосо́ма (xromosóma) の変化形:
## 単数生格。
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


хромосомою

хромосо́ма (xromosóma) の単数造格。


хромосому

хромосо́ма (xromosóma) の単数対格。


хромосомам

хромосо́ма (xromosóma) の複数与格。


хромосомах

хромосо́ма (xromosóma) の複数前置格。


хромосом

хромосо́ма (xromosóma) の複数生格。


лантані

ланта́н (lantán) の単数前置格。


лантанові

ланта́н (lantán) の単数与格。


купюр

купю́ра (kupjúra) の複数生格。


хромосомами

хромосо́ма (xromosóma) の複数造格。


силосі

си́лос (sýlos) の単数前置格。


силосові

си́лос (sýlos) の単数与格。


силосу

си́лос (sýlos) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。


силосе

си́лос (sýlos) の単数呼格。


силосом

си́лос (sýlos) の単数造格。


шедеврів

шеде́вр (šedévr) の複数生格。


шедеврові

шеде́вр (šedévr) の単数与格。


шедеврі

шеде́вр (šedévr) の単数前置格。


шедеври

шеде́вр (šedévr) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


шедевром

шеде́вр (šedévr) の単数造格。


шедевра

шеде́вр (šedévr) の単数生格。


шедевру

шеде́вр (šedévr) の単数与格。


шедеврами

шеде́вр (šedévr) の複数造格。


шедеврах

шеде́вр (šedévr) の複数前置格。


шедевре

шеде́вр (šedévr) の単数呼格。


шедеврам

шеде́вр (šedévr) の複数与格。


шедевр

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 chef-d'œuvre からの借用語


астроном

古典ギリシア語 ἀστρονόμος (astronómos)「星を見守り分類している, 天文学者」 < ἄστρον (ástron)「星」 (< 印欧祖語 *h₂stḗr「星」) + νόμος (nómos)「慣習, 法則」 < νέμω (némō)「分配する; 選ぶ; 見張る」 < 印欧祖語 *nem-「分配する, 分ける」


союзові

сою́з (sojúz) の単数与格。


союзів

сою́з (sojúz) の複数生格。


союзі

сою́з (sojúz) の単数前置格。


союзи

сою́з (sojúz) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


союзникові

сою́зник (sojúznyk) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。


союзників

сою́зник (sojúznyk) の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


союзам

сою́з (sojúz) の複数与格。


союзницям

сою́зниця (sojúznycja) の複数与格。


союзницю

сою́зниця (sojúznycja) の単数対格。


союзниць

сою́зниця (sojúznycja) の変化形:
## 複数生格。
## 複数対格。


союзе

сою́з (sojúz) の単数呼格。


союзах

сою́з (sojúz) の複数前置格。


союзу

сою́з (sojúz) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。


союзницях

сою́зниця (sojúznycja) の複数前置格。


союзника

сою́зник (sojúznyk) の変化形:
## 単数生格。
## 単数対格。


союзники

сою́зник (sojúznyk) の変化形:
## 複数主格。
## 複数呼格。


союзнику

сою́зник (sojúznyk) の変化形:
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 単数呼格。


союзами

сою́з (sojúz) の複数造格。


союзникам

сою́зник (sojúznyk) の複数与格。


союзниках

сою́зник (sojúznyk) の複数前置格。


союзниками

сою́зник (sojúznyk) の複数造格。


союзнице

сою́зниця (sojúznycja) の単数呼格。


союзницями

сою́зниця (sojúznycja) の複数造格。


союзницею

сою́зниця (sojúznycja) の単数造格。


союзниця

сою́з(ник) (sojúz(nyk)) + -ниця (-nycja)cf.ロシア語сою́зница (sojúznica), ポーランド語sojuszniczka

сою́зник (sojúznyk) の女性形。


союзом

сою́з (sojúz) の単数造格。


союзниці

сою́зниця (sojúznycja) の変化形:
## 単数生格。
## 単数与格。
## 単数前置格。
## 複数主格。
## 複数呼格。


союзником

сою́зник (sojúznyk) の単数造格。


силос

си́лос бето́нний

си́лос метале́вий


аблативі

аблати́в (ablatýv) の単数前置格。


аблативів

аблати́в (ablatýv) の複数生格。


аблативові

аблати́в (ablatýv) の単数与格。


аблативи

аблати́в (ablatýv) の変化形:
## 複数主格。
## 複数対格。
## 複数呼格。


аблатива

аблати́в (ablatýv) の単数生格。


аблативом

аблати́в (ablatýv) の単数造格。


аблативами

аблати́в (ablatýv) の複数造格。


аблативах

аблати́в (ablatýv) の複数前置格。


аблативам

аблати́в (ablatýv) の複数与格。


аблативу

аблати́в (ablatýv) の単数与格。


аблативе

аблати́в (ablatýv) の単数呼格。


лев

上流階級で大きく成功している人。

сві́тський лев


лев

レフ。 (ブルガリアの通貨)


аблатив

ラテン語 ablātīvus < auferre「奪い去る」 < ab- + ferre「運ぶ」 < 印欧祖語 *bʰer-「運ぶ」


валюта

イタリア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_イタリア語借用語 valuta からの借用語 < ラテン語valēre


манґа

日本の又は日本風の漫画。


ґніт

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語 knot からの借用語

蝋燭の芯、ランプの芯、など


київський

Київ (Kýjiv, “キーウ”) + 接尾辞 "-ський (-s'kyj)"


Кишинів

キシナウ、モルドバの首都。


курятина

Uk-курятина.ogg

音声(куря́тина)


друг

スラヴ祖語*drugъ < バルト・スラヴ祖語*draugás < 印欧祖語*dʰrewgʰ-


півострів

接頭辞 пів- + о́стрівCategory:ウクライナ語о́стрів

Uk-півострів.ogg


японець

(集合名詞) (複数形で) 日本人。


залізо

古ルーシ語зелѣзо (zelězo) < 古東スラヴ語желѣзо (želězo) < スラヴ祖語*želězo


срібло

срі́бло (canonical)
срібло́ (canonical)
sríblo
sribló


комунізм

ロシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ロシア語借用語 коммуни́зм (kommunízm) からの借用語 < フランス語communisme


документ

Uk-документ.ogg


він

スラヴ祖語*onъ < 印欧祖語*h₁ónos


лютий

猛烈な、強烈な、凄惨な。


ти

スラヴ祖語*ty < バルト・スラヴ祖語*tūˀ < 印欧祖語*túh₂


червоний

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語 czerwony からの借用語

Uk-червоний.ogg


п'ять

古東スラヴ語пѧть (pętĭ) < スラヴ祖語*pętь


дев'ять

スラヴ祖語*devętь < 印欧祖語*h₁néwn̥


кімната

Uk-кімната.ogg


уранці

вра́нці (vránci)の異形。


січень

スラヴ祖語*sěťi < 印欧祖語*sek-


ранкам

ра́нок (ránok)の複数与格。


ранками

ра́нок (ránok)の複数造格。


ранках

ра́нок (ránok)の複数前置格。


квітень

スラヴ祖語*květьnь < スラヴ祖語*květъ

Uk-квітень.ogg


сім

スラヴ祖語*sedmь < 印欧祖語*septḿ̥


пів-

古東スラヴ語полъ (polŭ) < スラヴ祖語*polъ


ранку

ра́нок (ránok)の単数生格。

ра́нок (ránok)の単数与格。

ра́нок (ránok)の単数前置格。

ра́нок (ránok)の単数呼格。


ранки

ра́нок (ránok)の複数主格。

ра́нок (ránok)の複数対格。

ра́нок (ránok)の複数呼格。


добрий день

Uk-добрий день.ogg


добрий вечір

Uk-добрий вечір.ogg


добраніч

до́брий (dóbryj) + ніч (nič)

おやすみ、おやすみなさい。


добривечір

Uk-добривечір.ogg


доброго ранку

до́брого ра́нку (canonical)
dóbroho ránku

Uk-доброго ранку.ogg


жовтень

жовтий (žovtyj)

Uk-жовтень.ogg


на добраніч

Uk-на добраніч.ogg

おやすみ、おやすみなさい。


добридень

古ルーシ語до́брый день (до́брый день) < 古東スラヴ語добрꙑи дьнь (dobryi dĭnĭ) < スラヴ祖語*dòbrъ dь̏nь

Uk-добридень.ogg


півкуля

Uk-півкуля.ogg


цьогоріч

цього́ (cʹohó) + рік (rik)


ви

古東スラヴ語вы (vy) < スラヴ祖語*vy


сьогоднішній

сього́дні (sʹohódni) + -шній (-šnij)

Uk-сьогоднішній.ogg


теперішній

Uk-теперішній.ogg


вчорашній

вчо́ра (včóra) + -шній (-šnij)


вчора

古東スラヴ語вьчера (vĭčera) < スラヴ祖語*vьčera


шість

スラヴ祖語*šestь < 印欧祖語*swéḱs


рік

古ウクライナ語рокъ 男性 (rokŭ) < 古東スラヴ語рокъ 男性 (rokŭ) < スラヴ祖語*rȍkъ 男性 < *rek- + *-ъ


сьогодні

古東スラヴ語сего дьне (sego dĭne) < スラヴ祖語*sego dьne

Uk-сьогодні.ogg


сонячна

со́нячний (sónjačnyj)の女性単数主格。


сонячний

Uk-сонячний.ogg


нині

古東スラヴ語нꙑнѣ (nyně) < スラヴ祖語*nyně < 印欧祖語*nu


щиколотці

щи́колотка (ščýkolotka)の単数与格。

щи́колотка (ščýkolotka)の単数前置格。


білошкірий

бі́лий (bílyj) + -о- (-o-) + шкі́ра (škíra) + -ий (-yj)


темношкірий

те́мний (témnyj) + -о- (-o-) + шкі́ра (škíra) + -ий (-yj)


Сонячна система

Со́нячна систе́ма (canonical)
Sónjačna systéma


світлий

スラヴ祖語*světьlъ

Uk-світлий.ogg


щиколотку

щи́колотка (ščýkolotka)の単数対格。


щиколотках

щи́колотка (ščýkolotka)の複数前置格。


щиколоткою

щи́колотка (ščýkolotka)の単数造格。


щиколотко

щи́колотка (ščýkolotka)の単数呼格。


щиколоток

щи́колотка (ščýkolotka)の複数生格。


темний

スラヴ祖語*tьmьnъ


щиколоткам

щи́колотка (ščýkolotka)の複数与格。


щиколотки

щи́колотка (ščýkolotka)の単数生格。

щи́колотка (ščýkolotka)の複数主格。

щи́колотка (ščýkolotka)の複数対格。

щи́колотка (ščýkolotka)の複数呼格。


щиколотками

щи́колотка (ščýkolotka)の複数造格。


вересень

古東スラヴ語врѣсень (vrěsenĭ) < 古代教会スラヴ語врѣсень (vrěsenĭ)

Uk-вересень.ogg


серпень

古東スラヴ語серпьнъ (serpĭnŭ)

Uk-серпень.ogg


південь

Uk-південь.ogg


завтра

古ルーシ語заутра (заутра), заутро (заутро), завтра (завтра), завтро (завтро) < 古東スラヴ語заоутра (zautra)


червень

古東スラヴ語червьнъ (červĭnŭ)

Uk-червень.ogg


грудень

古東スラヴ語грудьнъ (grudĭnŭ) < スラヴ祖語*grudьnъ < *gruda + *-ьnъ

Uk-грудень.ogg


яєчко

яйце́ (jajcé)の指小辞。


Місяць

スラヴ祖語*měsęcь < 印欧祖語*mḗh₁n̥s


куля

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語 kula からの借用語


фіалка

古ルーシ語фїа́лка (фїа́лка), фїѧ́лка (фїѧ́лка) < ポーランド語fiałek, fijałek (fiołek の異形) < 古ポーランド語fiołek < 中高ドイツ語vîol < 古高ドイツ語viola < ラテン語viola


травень

古東スラヴ語травьнъ (travĭnŭ)

Uk-травень.ogg


Відень

ウィーン。オーストリアの首都。


соняшник

Uk-соняшник.ogg


соняшник

Uk-соняшник.ogg


листопад

古東スラヴ語листопадъ (listopadŭ) < スラヴ祖語*listopadъ < *listъ + *pasti

Uk-листопад.ogg


листопад

Uk-листопад.ogg


галактика

古典ギリシア語γαλαξίας (galaxías) < γάλα (gála)


терорист

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 terroriste からの借用語


теракт

терористи́чний акт (terorystýčnyj akt)


ковбаса

колбаса́ (kolbasá), 古東スラヴ語кълбаса (kŭlbasa) < スラヴ祖語*kъlbasa, *klobasa, *kobasa

Uk-ковбаса.ogg


яйце

古東スラヴ語ꙗице (jaice) < スラヴ祖語*ājьcè (*ȃje の指小辞) < バルト・スラヴ祖語*ṓja < 印欧祖語*h₂ōwyóm


абсурд

ばかばかしさ、不合理、不条理。


аквамарин

ドイツ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ドイツ語借用語Category:ウクライナ語 ドイツ語由来 Aquamarin からの借用語 < ラテン語aqua marīna


сорго

イタリア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_イタリア語借用語 sorgo からの借用語


маслі

ма́сло (máslo)の単数前置格。


маслу

ма́сло (máslo)の単数与格。


маслами

ма́сло (máslo)の複数造格。


маслам

ма́сло (máslo)の複数与格。


масел

ма́сло (máslo)の複数生格。


маслом

ма́сло (máslo)の単数造格。


маслах

ма́сло (máslo)の複数前置格。


молодий

Uk-молодий.ogg


юний

古代教会スラヴ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_古代教会スラヴ語借用語Category:ウクライナ語 古代教会スラヴ語由来 юнъ (junŭ) からの借用語 < スラヴ祖語*junъ


невіста

（女性の）婚約者、フィアンセ。


молодою

молоди́й (molodýj)の女性単数造格。


жених

スラヴ祖語*ženixъ


масла

ма́сло (máslo)の単数生格。

ма́сло (máslo)の複数主格。

ма́сло (máslo)の複数対格。

ма́сло (máslo)の複数呼格。


водоспад

Uk-водоспад.ogg


овочам

о́воч (óvoč)の複数与格。


овочів

о́воч (óvoč)の複数生格。


овочами

о́воч (óvoč)の複数造格。


овочевий

о́воч (óvoč) + -е́вий (-évyj)

Uk-овочевий.ogg


овочах

о́воч (óvoč)の複数前置格。


овочеві

о́воч (óvoč)の単数与格。


овочі

о́воч (óvoč)の複数主格。

о́воч (óvoč)の複数対格。

о́воч (óvoč)の単数前置格。

о́воч (óvoč)の複数呼格。


овочу

о́воч (óvoč)の単数生格。

о́воч (óvoč)の単数与格。

о́воч (óvoč)の単数前置格。

о́воч (óvoč)の単数呼格。


овоч

古東スラヴ語овочь (ovočĭ) < スラヴ祖語*ovoťe


овочем

о́воч (óvoč)の単数造格。


овощ

古代教会スラヴ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_古代教会スラヴ語借用語Category:ウクライナ語 古代教会スラヴ語由来 овощь (ovoštĭ) からの借用語 < スラヴ祖語*ovoťe

овоч (ovoč)の旧綴り。


масло

古東スラヴ語масло (maslo) < スラヴ祖語*maslo


феномен

西欧の言語を経由して古典ギリシア語φαινόμενον (phainómenon)


зелений

古ウクライナ語 < 古東スラヴ語зеленꙑи (zelenyi) < スラヴ祖語*zelènъjь

Uk-зелений.ogg


протест

Uk-протест.ogg


могти

スラヴ祖語*moťi < 印欧祖語*megʰ-


архангеле

арха́нгел (arxánhel)の単数呼格。


янгол

古典ギリシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_古典ギリシア語借用語 ἄγγελος (ángelos) からの借用語


стародавній

стари́й (starýj) + -о- (-o-) + да́вній (dávnij)

Uk-стародавній.ogg


давній

スラヴ祖語*davьnъ


новий

スラヴ祖語*nòvъ < 印欧祖語*néwos


старий

古東スラヴ語старъ (starŭ) < スラヴ祖語*starъ


щасливий

ща́стя (ščástja) + -ли́вий (-lývyj)

Uk-щасливий.ogg


нещастя

Uk-нещастя.ogg


нещасливий

Uk-нещасливий.ogg


давньоримський

да́вній (dávnij) + -ьо- (-ʹo-) + ри́мський (rýmsʹkyj)


нещасний

Uk-нещасний.ogg


давньогрецький

да́вній (dávnij) + -ьо- (-ʹo-) + гре́цький (hrécʹkyj)


архангел

古代教会スラヴ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_古代教会スラヴ語借用語Category:ウクライナ語 古代教会スラヴ語由来 арханг҄елъ (arxangʹelŭ) からの借用語及び古典ギリシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_古典ギリシア語借用語 ἀρχᾰ́γγελος (arkhángelos) からの借用語


віскі

英語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_英語借用語 whiskey からの借用語


щастя

古東スラヴ語съчастиѥ (sŭčastije) < スラヴ祖語*sъčęstьje


діабет

西ヨーロッパの言語を経由してラテン語diabētēs < 古典ギリシア語διαβήτης (diabḗtēs)


шампанське

Uk-шампанське.ogg

шампа́нський (šampánsʹkyj)の中性単数主格。


шампанське

Uk-шампанське.ogg


температури

температу́ра (temperatúra)の複数主格。

температу́ра (temperatúra)の単数生格。

температу́ра (temperatúra)の複数対格。

температу́ра (temperatúra)の複数呼格。


температур

температу́ра (temperatúra)の複数生格。


температуру

температу́ра (temperatúra)の単数対格。


температурам

температу́ра (temperatúra)の複数与格。


температурою

температу́ра (temperatúra)の単数造格。


температурами

температу́ра (temperatúra)の複数造格。


температурах

температу́ра (temperatúra)の複数前置格。


лаванд

лава́нда (lavánda)の複数生格。


свинець

スラヴ祖語*svinьcь

Uk-свинець.ogg


марафоні

марафо́н (marafón)の単数前置格。


марафонів

марафо́н (marafón)の複数生格。


марафони

марафо́н (marafón)の複数主格。

марафо́н (marafón)の複数対格。

марафо́н (marafón)の複数呼格。


марафонам

марафо́н (marafón)の複数与格。


сексуальними орієнтаціями

сексуа́льними орієнта́ціями (canonical)
seksuálʹnymy orijentácijamy

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の複数造格。

ja-сексуальними_орієнтаціями-uk-noun-u5WjrZSK


сексуальна орієнтаціє

сексуа́льна орієнта́ціє (canonical)
seksuálʹna orijentácije

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の単数呼格。

ja-сексуальна_орієнтаціє-uk-noun-QtD475GJ


сексуальну орієнтацію

сексуа́льну орієнта́цію (canonical)
seksuálʹnu orijentáciju

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の単数対格。

ja-сексуальну_орієнтацію-uk-noun-yfIZh4Yj


марафоном

марафо́н (marafón)の単数造格。


сексуальної орієнтації

сексуа́льної орієнта́ції (canonical)
seksuálʹnoji orijentáciji

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の単数生格。

ja-сексуальної_орієнтації-uk-noun-UHflOHkJ


сексуальній орієнтації

сексуа́льній орієнта́ції (canonical)
seksuálʹnij orijentáciji

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の単数与格。

ja-сексуальній_орієнтації-uk-noun-jwiTolVa

сексуа́льна орієнта́ціяの単数前置格。

ja-сексуальній_орієнтації-uk-noun-aU~P6s22


сексуальні орієнтації

сексуа́льні орієнта́ції (canonical)
seksuálʹni orijentáciji

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の複数主格。

ja-сексуальні_орієнтації-uk-noun-Njqb9tlK

сексуа́льна орієнта́ціяの複数対格。

ja-сексуальні_орієнтації-uk-noun-Hg~m4L4S

сексуа́льна орієнта́ціяの複数呼格。

ja-сексуальні_орієнтації-uk-noun-e0BpoJwl


сексуальним орієнтаціям

сексуа́льним орієнта́ціям (canonical)
seksuálʹnym orijentácijam

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の複数与格。

ja-сексуальним_орієнтаціям-uk-noun--0eGUPA7


сексуальною орієнтацією

сексуа́льною орієнта́цією (canonical)
seksuálʹnoju orijentácijeju

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の単数造格。

ja-сексуальною_орієнтацією-uk-noun-chU67YPo


сексуальних орієнтацій

сексуа́льних орієнта́цій (canonical)
seksuálʹnyx orijentácij

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の複数生格。

ja-сексуальних_орієнтацій-uk-noun-42hiHHE7


марафонами

марафо́н (marafón)の複数造格。


марафонові

марафо́н (marafón)の単数与格。


сексуальних орієнтаціях

сексуа́льних орієнта́ціях (canonical)
seksuálʹnyx orijentácijax

сексуа́льна орієнта́ція (seksuálʹna orijentácija)の複数前置格。

ja-сексуальних_орієнтаціях-uk-noun-BOK3B2UA


марафонах

марафо́н (marafón)の複数前置格。


марафону

марафо́н (marafón)の単数生格。

марафо́н (marafón)の単数与格。


сексуальна орієнтація

сексуа́льна орієнта́ція (canonical)
seksuálʹna orijentácija

ja-сексуальна_орієнтація-uk-noun-bDNM1e39


маратон

марафо́н (marafón)の異綴。


марафон

古典ギリシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_古典ギリシア語借用語 Μαραθών (Marathṓn) からの借用語


алфавіт

алфа́віт (canonical)
алфаві́т (canonical)
alfávit
alfavít

古典ギリシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_古典ギリシア語借用語 ἀλφάβητος (alphábētos) からの借用語 < ἄλφα (álpha) + βήτα (bḗta)

Uk-алфавіт.ogg


альфабет

ラテン語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ラテン語借用語Category:ウクライナ語 ラテン語由来 alphabētum からの借用語 < 古典ギリシア語ἀλφάβητος (alphábētos) < ἄλφα (álpha) + βήτα (bḗta)


лаванда

ロシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ロシア語借用語Category:ウクライナ語 ロシア語由来 лава́нда (lavánda) からの借用語 < イタリア語lavanda


академія

Uk-академія.ogg


воєнний

古東スラヴ語 < スラヴ祖語*vojьnьnъ < *vojьna + *-ьnъ < *vojьnъ < *vojь + *-ьnъ

Uk-воєнний.ogg


тижня

ти́ждень (týždenʹ)の単数生格


щотижня

що- (ščo-) + ти́жня (týžnja)、ти́ждень 男性 (týždenʹ) の単数生格


бар'єр

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 barrière からの借用語


тиждень

スラヴ祖語*tъjьžedьnь

Uk-тиждень.ogg


скромний

ロシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ロシア語借用語 скро́мный (skrómnyj) からの借用語 < ポーランド語skromny < スラヴ祖語*sъkromьnъ

Uk-скромний.ogg

謙虚な、謙遜した、控え目な。


гіркий

スラヴ祖語*gorьkъ


смілий

スラヴ祖語*sъmělъ

大胆な、勇敢な、勇気のある。


сміливий

смі́ливий (canonical)
сміли́вий (canonical)
smílyvyj
smilývyj

スラヴ祖語*sъmělъ

Uk-сміливий.ogg

大胆な、勇敢な、厚かましい。


ноу-хау

英語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_英語借用語 know-how からの借用語


сміливість

смі́ливість (canonical)
сміли́вість (canonical)
smílyvistʹ
smilývistʹ

смі́ливий (smílyvyj) 又はсміли́вий (smilývyj) + -ість (-istʹ)

Uk-сміливість.ogg

大胆さ、勇敢さ、厚かましさ。


солодкий

スラヴ祖語*soldъkъ < バルト・スラヴ祖語*salˀdus < 印欧祖語*seh₂l-

Uk-солодкий.ogg


сміти

古ルーシ語смѣти (смѣти) < 古東スラヴ語съмѣти (sŭměti) < スラヴ祖語*sъměti

敢えて〜する、思い切って〜する。


інститут

Uk-інститут.ogg


інститутові

інститу́т (instytút)の単数与格。


інституті

інститу́т (instytút)の単数前置格。


інститутів

інститу́т (instytút)の複数生格。


інститутам

інститу́т (instytút)の複数与格。


інститутами

інститу́т (instytút)の複数造格。


інститутом

інститу́т (instytút)の単数造格。


інституту

інститу́т (instytút)の単数生格。

інститу́т (instytút)の単数与格。


інститути

інститу́т (instytút)の複数主格。

інститу́т (instytút)の複数対格。

інститу́т (instytút)の複数呼格。


інститутах

інститу́т (instytút)の複数前置格。


важкий

対義語: легки́й (lehkýj)

対義語: легки́й (lehkýj)


легкий

スラヴ祖語*lьgъkъ

対義語: важки́й (važkýj)

易しい、容易な、簡単な。

対義語: важки́й (važkýj)


фабрика

Uk-фабрика.ogg


перед

古東スラヴ語передъ (peredŭ) < スラヴ祖語*perdъ

（造格支配で、空間的・時間的に）〜の前に。

（対格支配で）〜の前へ。


перед

пере́д (canonical)
пе́ред (canonical)
peréd
péred

古東スラヴ語передъ (peredŭ) < スラヴ祖語*perdъ


вугол

類義語: кут (kut)


чудо

驚くべきこと、驚異、不思議。


що

スラヴ祖語*čьto < 印欧祖語*kʷid, *kʷis


що

スラヴ祖語*čьto < 印欧祖語*kʷid, *kʷis


волейболістка

волейболі́ст (volejbolíst)の女性形。


погоді

пого́да (pohóda)の単数与格。

пого́да (pohóda)の単数前置格。


релігія

Uk-релігія.ogg


релігіями

релі́гія (relíhija)の複数造格。


релігій

релі́гія (relíhija)の複数生格。


релігією

релі́гія (relíhija)の単数造格。


релігіям

релі́гія (relíhija)の複数与格。


релігію

релі́гія (relíhija)の単数対格。


релігіях

релі́гія (relíhija)の複数前置格。


погоду

пого́да (pohóda)の単数対格。


релігії

релі́гія (relíhija)の複数主格。

релі́гія (relíhija)の単数生格。

релі́гія (relíhija)の単数与格。

релі́гія (relíhija)の複数対格。

релі́гія (relíhija)の単数前置格。

релі́гія (relíhija)の複数呼格。


матеріалами

матеріа́л (materiál)の複数造格。


матеріал

Uk-матеріал.ogg


матеріалові

матеріа́л (materiál)の単数与格。


матеріалі

матеріа́л (materiál)の単数前置格。


матеріалам

матеріа́л (materiál)の複数与格。


матеріалів

матеріа́л (materiál)の複数生格。


матеріалах

матеріа́л (materiál)の複数前置格。


ваза

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 vase からの借用語 < ラテン語vas


матеріали

матеріа́л (materiál)の複数主格。

матеріа́л (materiál)の複数対格。

матеріа́л (materiál)の複数呼格。


погодою

пого́да (pohóda)の単数造格。


матеріалу

матеріа́л (materiál)の単数生格。

матеріа́л (materiál)の単数与格。


матеріалом

матеріа́л (materiál)の単数造格。


-ити

名詞や形容詞に付いて動詞を作る。

ві́ра (víra) + -ити (-yty) → ві́рити (víryty)

ви́слів (výsliv) + -ити (-yty) → ви́словити (výslovyty)

з- (z-) + не- (ne-) + шко́да (škóda) + -ити (-yty) → знешко́дити (zneškódyty)

з- (z-) + бі́льше (bílʹše) + -ити (-yty) → збі́льшити (zbílʹšyty)

брудни́й (brudnýj) + -ити (-yty) → брудни́ти (brudnýty)


матерія

Uk-матерія.ogg


дощовий

Uk-дощовий.ogg


релігійний

Uk-релігійний.ogg


мусон

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 mousson からの借用語 < アラビア語مَوْسِم (mawsim) < وَسَمَ (wasama)


моду

мо́да (móda)の単数対格。


тринадцять

Uk-тринадцять.ogg


моді

мо́да (móda)の単数与格。

мо́да (móda)の単数前置格。


модою

мо́да (móda)の単数造格。


модами

мо́да (móda)の複数造格。


моди

мо́да (móda)の複数主格。

мо́да (móda)の単数生格。

мо́да (móda)の複数対格。

мо́да (móda)の複数呼格。


модам

мо́да (móda)の複数与格。


модах

мо́да (móda)の複数前置格。


осеням

о́сінь (ósinʹ)の複数与格。


осенями

о́сінь (ósinʹ)の複数造格。


осенях

о́сінь (ósinʹ)の複数前置格。


осеней

о́сінь (ósinʹ)の複数生格。


осени

о́сінь (ósinʹ)の単数生格。


операція

Uk-операція.ogg


м'який

古東スラヴ語мѧкъкъ (mękŭkŭ) < スラヴ祖語*mękъkъ

対義語: тверди́й (tverdýj)


погода

古ルーシ語пого́да (пого́да) < 古東スラヴ語погода (pogoda) < スラヴ祖語*pogoda


фемінізм

フェミニズム。男女同権主義。

女性解放運動。女権拡張運動。


сліпота

Uk-сліпота.ogg


глухий

対義語: дзвінки́й (dzvinkýj), дзвеня́чий (dzvenjáčyj), гучни́й (hučnýj), голосни́й (holosnýj), лунки́й (lunkýj)


год

古東スラヴ語годъ (godŭ) < スラヴ祖語*godъ < バルト・スラヴ祖語*gadás < 印欧祖語*gʰodʰo- < *gʰedʰ-


граматика

Uk-граматика.ogg


граматика

Uk-граматика.ogg

грама́тик (hramátyk)の単数生格。

грама́тик (hramátyk)の単数対格。


гарячий

スラヴ祖語*goręťь

Uk-гарячий.ogg


смерте

смерть (smertʹ)の単数呼格。


смертю

смерть (smertʹ)の単数造格。


ходить

ходи́ти (xodýty)の現在第三人称単数形。


народитися

на- (na-) + роди́ти (rodýty) + -ся (-sja)

Uk-народитися.ogg


смертях

смерть (smertʹ)の複数前置格。


смертей

смерть (smertʹ)の複数生格。


смертями

смерть (smertʹ)の複数造格。


смерті

смерть (smertʹ)の複数主格。

смерть (smertʹ)の単数生格。

смерть (smertʹ)の単数与格。

смерть (smertʹ)の複数対格。

смерть (smertʹ)の単数前置格。

смерть (smertʹ)の複数呼格。


мертвий

スラヴ祖語*mьrtvъ < 印欧祖語*mr̥twós, *mr̥tós < 語根 *mr̥-, *mer-

Uk-мертвий.ogg


смертям

смерть (smertʹ)の複数与格。


смерти

смерть (smertʹ)の単数生格。


здоров'ям

здоро́в'я (zdoróvʺja)の単数造格。


здоров'ї

здоро́в'я (zdoróvʺja)の単数前置格。


здоров'ю

здоро́в'я (zdoróvʺja)の単数与格。

здоро́в'я (zdoróvʺja)の単数前置格。


здоровий

古東スラヴ語здоровъ (zdorovŭ) < スラヴ祖語*sъdorvъ

Uk-здоровий.ogg


смерть

古東スラヴ語съмьрть (sŭmĭrtĭ) < スラヴ祖語*sъmьrtь


здоровля

здоро́в'я (zdoróvʺja)の異形。


родитися

Uk-родитися.ogg

類義語: наро́джуватися (naródžuvatysja)


живий

スラヴ祖語*živъ < 印欧祖語*gʷih₃wós

対義語: ме́ртвий (mértvyj)

対義語: неживи́й (nežyvýj)


здоров

здоро́вий (zdoróvyj)の短語尾男性単数形。


Осака

日本語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_日本語借用語Category:ウクライナ語 日本語由来 大阪 からの借用語


питальний

Uk-питальний.ogg


спитати

Uk-спитати.ogg


сусідство

Uk-сусідство.ogg


-ний

名詞に付いて形容詞を作る。

го́лос (hólos) + -ний (-nyj) → голосни́й (holosnýj)


сусід

古東スラヴ語сусѣдъ (susědŭ) < スラヴ祖語*sǫsědъ


сусід

古東スラヴ語сусѣдъ (susědŭ) < スラヴ祖語*sǫsědъ

сусі́да (susída)の複数生格。

сусі́да (susída)の複数対格。


горизонтові

горизо́нт (horyzónt)の単数与格。


горизонті

горизо́нт (horyzónt)の単数前置格。


горизонтів

горизо́нт (horyzónt)の複数生格。


потягти

Uk-потягти.ogg


горизонти

горизо́нт (horyzónt)の複数主格。

горизо́нт (horyzónt)の複数対格。

горизо́нт (horyzónt)の複数呼格。


їсти

スラヴ祖語*ěsti < バルト・スラヴ祖語*ēˀstei < 印欧祖語*h₁édti


-ство

スラヴ祖語*-ьstvo

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)--ство.wav

名詞や形容詞に付いて抽象名詞を作る。


горизонтом

горизо́нт (horyzónt)の単数造格。


горизонтами

горизо́нт (horyzónt)の複数造格。


горизонтам

горизо́нт (horyzónt)の複数与格。


горизонту

горизо́нт (horyzónt)の単数生格。

горизо́нт (horyzónt)の単数与格。


їдло

ї́дло (canonical)
їдло́ (canonical)
jídlo
jidló

古ルーシ語ѣдло (ѣдло) 又は идло (идло) < スラヴ祖語*ědlo


горизонтах

горизо́нт (horyzónt)の複数前置格。


потяг

потяга́ти (potjaháty) の名詞化


потяг

потяга́ти (potjaháty) の名詞化


тягнути

スラヴ祖語*tęgnǫti

Uk-тягнути.ogg


їжа

類義語: харч (xarč), харчі́ (xarčí), ї́дло́ (jídló)


сусіда

土地を持たず、他人の家で暮らす農民。

類義語: підсусі́док (pidsusídok)


сусіда

сусі́д (susíd)の単数生格。

сусі́д (susíd)の単数対格。


с-

スラヴ祖語の接尾辞 *jьz-, *sъ(n)-, *vъz- より派生

к, ф, п, т, хの前でз- (z-)の代わりに用いられる。

к, ф, п, т, хの前でз- (z-)の代わりに用いられる。
不完了体の動詞に付いて完了体にする。

с- (s-) + пита́ти 不完了体 (pytáty) → спита́ти 完了体 (spytáty)

с- (s-) + фальсифікува́ти 不完了体 (falʹsyfikuváty) → сфальсифікува́ти 完了体 (sfalʹsyfikuváty)

с- (s-) + хапа́ти 不完了体 (xapáty) → схопи́ти 完了体 (sxopýty)

с- (s-) + твори́ти 不完了体 (tvorýty) → створи́ти 完了体 (stvorýty)

с- (s-) + каза́ти 不完了体 (kazáty) → сказа́ти 完了体 (skazáty)

к, ф, п, т, хの前でз- (z-)の代わりに用いられる。
「くっ付ける」「出す」などの意を表す動詞を作る。

с- (s-) + тягти́ 不完了体 (tjahtý) → стягти́ 完了体 (stjahtý)

с- (s-) + трима́ти 不完了体 (trymáty) → стри́мати 完了体 (strýmaty)


народити

Uk-народити.ogg


творити

Uk-творити.ogg

作る、創作する、製造する。


ізотоп

英語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_英語借用語 isotope からの借用語 < 古典ギリシア語ἴσος (ísos)「等しい」 + τόπος (tópos)「場所」


студенті

студе́нт (studént)の単数前置格。


студентові

студе́нт (studént)の単数与格。

студе́нт (studént)の単数前置格。


студентко

студе́нтка (studéntka)の単数呼格。


студентів

студе́нт (studént)の複数生格。

студе́нт (studént)の複数対格。


-ський

主に名詞に付いて形容詞を作る。


студентці

студе́нтка (studéntka)の単数与格。

студе́нтка (studéntka)の単数前置格。


студенту

студе́нт (studént)の単数与格。


студентом

студе́нт (studént)の単数造格。


студенти

студе́нт (studént)の複数主格。

студе́нт (studént)の複数呼格。


студентами

студе́нт (studént)の複数造格。


студенте

студе́нт (studént)の単数呼格。


студентах

студе́нт (studént)の複数前置格。


студентку

студе́нтка (studéntka)の単数対格。


студенткою

студе́нтка (studéntka)の単数造格。


студенткам

студе́нтка (studéntka)の複数与格。


студентками

студе́нтка (studéntka)の複数造格。


студентках

студе́нтка (studéntka)の複数前置格。


по-

不完了体を完了体にする。

по- (po-) + гра́ти 不完了体 (hráty) → погра́ти 完了体 (pohráty)

по- (po-) + розмовля́ти 不完了体 (rozmovljáty) → порозмовля́ти 完了体 (porozmovljáty)

по- (po-) + ліс (lis) + -я (-ja) → Полі́сся (Políssja)

по- (po-) + діл (dil) → Поді́л (Podíl)

動詞の語幹に付いて名詞を作る。

по- (po-) + тяг(нути) (tjah(nuty)) → по́тяг (pótjah)

形容詞に付いて副詞を作る。

по- (po-) + украї́нський (ukrajínsʹkyj) → по-украї́нськи (po-ukrajínsʹky)

по- (po-) + краси́вому (krasývomu) → по-краси́вому (po-krasývomu)


питати

古東スラヴ語пꙑтати (pytati) < スラヴ祖語*pytati


студенток

студе́нтка (studéntka)の複数対格。

студе́нтка (studéntka)の複数生格。


одно-

оди́н (odýn)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-одно-.wav


студентки

студе́нтка (studéntka)の複数主格。

студе́нтка (studéntka)の単数生格。

студе́нтка (studéntka)の複数呼格。


одно

оди́н (odýn)の中性単数主格。

оди́н (odýn)の中性単数対格。


студента

студе́нт (studént)の単数生格。

студе́нт (studént)の単数対格。


студентам

студе́нт (studént)の複数与格。


однокласник

одно- (odno-) + клас (klas) + -ник (-nyk)

Uk-однокласник.ogg


студентка

Uk-студентка.ogg


верх

対義語: низ (nyz)

エリート、精鋭、リーダー。


верх

類義語: по́верх (póverx), зве́рху (zvérxu)


кенгуру

英語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_英語借用語 kangaroo からの借用語 < グーグ・イミディル語gangurru

Uk-кенгуру.ogg


холодний

スラヴ祖語*xoldьnъ

Uk-холодний.ogg


прочитати

Uk-прочитати.ogg


хочеш

хоті́ти (xotíty)の現在第二人称単数形。


хочте

хоті́ти (xotíty)の現在第二人称複数形。


хочуть

хоті́ти (xotíty)の現在第三人称複数形。


хотіла

хоті́ти (xotíty)の直説法過去女性単数形。


хотіло

хоті́ти (xotíty)の直説法過去中性単数形。


хочемо

хоті́ти (xotíty)の現在第一人称複数形。


хоче

хоті́ти (xotíty)の現在第三人称単数形。


вузький

古東スラヴ語узъкъ (uzŭkŭ) < スラヴ祖語*ǫzъkъ

Uk-вузький.ogg


хотів

хоті́ти (xotíty)の直説法過去男性単数形。


хотіли

хоті́ти (xotíty)の過去複数形。


пролити

Uk-пролити.ogg


хотіть

хоті́ти (xotíty)の命令法第二人称複数形。


хотіть

хті́ти (xtíty)の命令法第二人称複数形。


кровопролиття

кровопроли́ття (canonical)
кровопролиття́ (canonical)
krovoprolýttja
krovoprolyttjá

кров (krov) + -о- (-o-) + проли́ти (prolýty) + -ття (-ttja)

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-кровопролиття.wav


холодно

Uk-холодно.ogg


хотіти

古東スラヴ語хотѣти (xotěti) < スラヴ祖語*xotěti


широкий

スラヴ祖語*širokъ

Uk-широкий.ogg


хочу

хоті́ти (xotíty)の現在第一人称単数形。


хоти

хоті́ти (xotíty)の命令法第二人称単数形。


хоти

хті́ти (xtíty)の命令法第二人称単数形。


читати

スラヴ祖語*čitati


феєрверка

феєрве́рк (fejervérk)の単数生格。


феєрверкам

феєрве́рк (fejervérk)の複数与格。


феєрверками

феєрве́рк (fejervérk)の複数造格。


феєрверком

феєрве́рк (fejervérk)の単数造格。


феєрверках

феєрве́рк (fejervérk)の複数前置格。


феєрверку

феєрве́рк (fejervérk)の単数与格。

феєрве́рк (fejervérk)の単数前置格。

феєрве́рк (fejervérk)の単数呼格。


феєрверки

феєрве́рк (fejervérk)の複数主格。

феєрве́рк (fejervérk)の複数対格。

феєрве́рк (fejervérk)の複数呼格。


феєрверків

феєрве́рк (fejervérk)の複数生格。


феєрверкові

феєрве́рк (fejervérk)の単数与格。


феєрверк

ロシア語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ロシア語借用語 фейерверк (fejerverk) からの借用語 < ドイツ語Feuerwerk


культурі

культу́ра (kulʹtúra)の単数与格。

культу́ра (kulʹtúra)の単数前置格。


культурний

Uk-культурний.ogg

洗練された、教養のある。

対義語: некульту́рний (nekulʹtúrnyj)


нікель

ドイツ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ドイツ語借用語 Nickel からの借用語


культури

культу́ра (kulʹtúra)の複数主格。

культу́ра (kulʹtúra)の単数生格。

культу́ра (kulʹtúra)の複数対格。

культу́ра (kulʹtúra)の複数呼格。


культур

культу́ра (kulʹtúra)の複数生格。


культурам

культу́ра (kulʹtúra)の複数与格。


культурами

культу́ра (kulʹtúra)の複数造格。


культурою

культу́ра (kulʹtúra)の単数造格。


культуру

культу́ра (kulʹtúra)の単数対格。


сон

スラヴ祖語*sъ̀nъ < 印欧祖語*supnós


сон

スラヴ祖語*sъ̀nъ < 印欧祖語*supnós


культурах

культу́ра (kulʹtúra)の複数前置格。


студент

Uk-студент.ogg


камінь

古東スラヴ語камень (kamenĭ) (камꙑ (kamy) の対格) < スラヴ祖語*kamy


лить

ли́ти (lýty)の短語尾不定詞。


хтіти

スラヴ祖語*xъtěti


ластівка

Uk-ластівка.ogg


хочем

хоті́ти (xotíty)の現在第一人称複数形。


хочете

хоті́ти (xotíty)の現在第二人称複数形。


художник

古東スラヴ語художьникъ (xudožĭnikŭ) < худогъ (xudogŭ) < スラヴ祖語*xǫdogъ < :テンプレート:etl*handuz

Uk-художник.ogg


ввесь

（母音の後で）весь (vesʹ)の異形。


зоопаркам

зоопа́рк (zoopárk)の複数与格。


увесь

（子音の後や節の始めで）весь (vesʹ)の異形。


зоопарками

зоопа́рк (zoopárk)の複数造格。


лише

古東スラヴ語лише (liše) < лихъ (lixŭ) の比較級


зоопарком

зоопа́рк (zoopárk)の単数造格。


зоопарках

зоопа́рк (zoopárk)の複数前置格。


нація

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語 nacja からの借用語 < ラテン語nātiō


зоопарку

зоопа́рк (zoopárk)の単数生格。

зоопа́рк (zoopárk)の単数与格。

зоопа́рк (zoopárk)の単数前置格。

зоопа́рк (zoopárk)の単数呼格。


зоопарки

зоопа́рк (zoopárk)の複数主格。

зоопа́рк (zoopárk)の複数対格。

зоопа́рк (zoopárk)の複数呼格。


зоопарк

Uk-зоопарк.ogg


індійка

інд(і́єць) (ind(íjecʹ)) + -і́йка (-íjka)

інді́єць (indíjecʹ)の女性形。


хлопець

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語 chłopiec からの借用語

Uk-хлопець.ogg


квартирі

кварти́ра (kvartýra)の単数与格。

кварти́ра (kvartýra)の単数前置格。


квартирам

кварти́ра (kvartýra)の複数与格。


квартиру

кварти́ра (kvartýra)の単数対格。


квартир

кварти́ра (kvartýra)の複数生格。


квартирою

кварти́ра (kvartýra)の単数造格。


квартири

кварти́ра (kvartýra)の複数主格。

кварти́ра (kvartýra)の単数生格。

кварти́ра (kvartýra)の複数対格。

кварти́ра (kvartýra)の複数呼格。


квартирами

кварти́ра (kvartýra)の複数造格。


культура

ドイツ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ドイツ語借用語 Kultur からの借用語 < ラテン語cultūra

Uk-культура.ogg


-ець

動詞に付いて「〜する人」を表す男性名詞を作る。

грець (hrecʹ), ссавець (ssavecʹ), валець (valecʹ)

形容詞に付いて「〜な人」を表す男性名詞を作る。

іноземець (inozemecʹ), іноходець (inoxodecʹ), хлопець (xlopecʹ), червець (červecʹ)

людці (ljudci)


квартирах

кварти́ра (kvartýra)の複数前置格。


отче

оте́ць (otécʹ)の単数呼格。


знаний

зна́ти (znáty)の受動分詞過去形。


високий

古東スラヴ語вꙑсокъ (vysokŭ) < スラヴ祖語*vysokъ

Uk-високий.ogg


ссати

古ルーシ語сса́ти (сса́ти) < 古東スラヴ語съса́ти (sŭsáti) < スラヴ祖語*sъsàti


там

古東スラヴ語тамо (tamo) < スラヴ祖語 *tamo.


мовознавство

мо́ва (móva) + -о- (-o-) + -зна́вство (-znávstvo) 又はмовозна́вець (movoznávecʹ) + -ство (-stvo)


лінгвістика

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 linguistique からの借用語


приятель

古東スラヴ語приꙗтель (prijatelĭ) < スラヴ祖語*prijateľь

Uk-приятель.ogg


квартира

Uk-квартира.ogg


хороший

古東スラヴ語хорошь (xorošĭ) < スラヴ祖語*xoroščьnъ

Uk-хороший.ogg

類義語: до́брий (dóbryj), га́рний (hárnyj)

対義語: пога́ний (pohányj)

類義語: вродли́вий (vrodlývyj), га́рний (hárnyj), краси́вий (krasývyj), фа́йний (fájnyj)


московський

Uk-московський.ogg


все

весь (vesʹ)中性単数主格。

весь (vesʹ)中性単数対格。


отець

古東スラヴ語отьць (otĭcĭ) < スラヴ祖語*otьcь < 印欧祖語*átta


пізній

スラヴ祖語*pozdьnъ


ранній

スラヴ祖語*ranьnъ


йогурт

トルコ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_トルコ語借用語 yoğurt からの借用語


ширині

ширина́ (šyryná)の単数与格。

ширина́ (šyryná)の単数前置格。


ширинами

ширина́ (šyryná)の複数造格。


ширинам

ширина́ (šyryná)の複数与格。


шириною

ширина́ (šyryná)の単数造格。


ширинах

ширина́ (šyryná)の複数前置格。


ширин

ширина́ (šyryná)の複数生格。


ширини

ширина́ (šyryná)の単数生格。

ширина́ (šyryná)の複数主格。

ширина́ (šyryná)の複数対格。

ширина́ (šyryná)の複数呼格。


ширину

ширина́ (šyryná)の単数対格。


знати

古ウクライナ語знати (znati) < 古東スラヴ語знати (znati) < スラヴ祖語*znati < 印欧祖語*ǵneh₃-


рано

ра́на (rána)の単数呼格。


ширина

スラヴ祖語*širina

類義語: широчі́нь (šyročínʹ)


легенда

Uk-легенда.ogg


гріб

類義語: моги́ла (mohýla)

類義語: труна́ (truná), домови́на (domovýna)


гріб

гребти́ (hrebtý)の直説法過去男性単数形。


-ниця

-ник (-nyk)の女性形。

крам (kram) + -ниця (-nycja) → крамниця (kramnycja)

крам (kram) + -ниця (-nycja) → півниця (pivnycja)

гроб (hrob) + -ниця (-nycja) → гробниця (hrobnycja)

бог (boh) + -ниця (-nycja) → божниця (božnycja)


явитися

Uk-явитися.ogg


крамниця

крам (kram) + -ниця (-nycja) < 中高ドイツ語krām 又は krāme < 古高ドイツ語kram < 西ゲルマン祖語*krimman 又は *krāma-

Uk-крамниця.ogg


віконниця

Uk-віконниця.ogg


говорить

говори́ти (hovorýty)の現在第三人称単数形。


відчиняти

відчини́ти (vidčynýty) + -я́ти (-játy)

Uk-відчиняти.ogg


відчинити

Uk-відчинити.ogg


зачиняти

зачини́ти (začynýty) + -я́ти (-játy)

Uk-зачиняти.ogg


зебра

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 zèbre からの借用語 < ポルトガル語zebra


забувати

Uk-забувати.ogg


забути

スラヴ祖語*zabỳti


явити

古ルーシ語ꙗви́ти (ꙗви́ти) < 古東スラヴ語ꙗвити (javiti) < スラヴ祖語*aviti


тут

類義語: шовко́ви́ця (šovkóvýcja)


зачинити

Uk-зачинити.ogg


предок

古代教会スラヴ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_古代教会スラヴ語借用語 прҍдъкъ (prҍdŭkŭ) からの借用語 < スラヴ祖語*perdъkъ


столицею

столи́ця (stolýcja)の単数造格。


столиця

Uk-столиця.ogg


столице

столи́ця (stolýcja)の単数呼格。


салат

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 salade からの借用語 < イタリア語salata


звір

зві́рити (zvíryty)の命令法第二人称単数形。


успіх

古ルーシ語успѣхъ (успѣхъ) < 古東スラヴ語оуспѣхъ (uspěxŭ) < スラヴ祖語*uspěxъ


з Новим роком

з Нови́м ро́ком! (canonical)
z Novým rókom!

https://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-з Новим роком.wav


любиш

люби́ти (ljubýty)の直説法現在第二人称単数形。


соціалізм

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 socialisme からの借用語


любіть

люби́ти (ljubýty)の命令法第二人称複数形。


люблять

люби́ти (ljubýty)の直説法現在第三人称複数形。


любімо

люби́ти (ljubýty)の命令法第一人称複数形。


любите

люби́ти (ljubýty)の直説法現在第二人称複数形。


любім

люби́ти (ljubýty)の命令法第一人称複数形。


люби

люби́ти (ljubýty)の命令法第二人称単数形。


любимо

люби́ти (ljubýty)の直説法現在第一人称複数形。


люблю

люби́ти (ljubýty)の直説法現在第一人称単数形。


землею

земля́ (zemljá)の単数造格。


гемоглобін

フランス語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_フランス語借用語 hémoglobine からの借用語 < 古典ギリシア語αἷμα (haîma) + ラテン語globus


земель

земля́ (zemljá)の複数生格。


землю

земля́ (zemljá)の単数対格。


любим

люби́ти (ljubýty)の直説法現在第一人称複数形。


землями

земля́ (zemljá)の複数造格。


земле

земля́ (zemljá)の単数呼格。


землях

земля́ (zemljá)の複数前置格。


землям

земля́ (zemljá)の複数与格。


пісок

スラヴ祖語*pěsъkъ


цемент

ドイツ語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ドイツ語借用語 Zement からの借用語 < ラテン語caementum < caedere


точно

то́чний (tóčnyj)


кладу

кла́сти (klásty)の現在第一人称単数形。


клавіатур

клавіату́ра (klaviatúra)の複数生格。


вкладе

вклад (vklad)の単数呼格。


вкладе

вкла́сти (vklásty)の直説法未来第三人称単数形。


клавіатурами

клавіату́ра (klaviatúra)の複数造格。


клавіатурам

клавіату́ра (klaviatúra)の複数与格。


клавіатуру

клавіату́ра (klaviatúra)の単数対格。


клавіатурах

клавіату́ра (klaviatúra)の複数前置格。


клавіатурою

клавіату́ра (klaviatúra)の単数造格。


клавіатурі

клавіату́ра (klaviatúra)の単数与格。

клавіату́ра (klaviatúra)の単数前置格。


клавіатури

клавіату́ра (klaviatúra)の複数主格。

клавіату́ра (klaviatúra)の単数生格。

клавіату́ра (klaviatúra)の複数対格。

клавіату́ра (klaviatúra)の複数呼格。


ніготь

スラヴ祖語*nogъtь


кіготь

スラヴ祖語*kogъtь


вкласти

Uk-вкласти.ogg

類義語: інвестува́ти (investuváty)


стоять

стоя́ти (stojáty)の不定詞。

стоя́ти (stojáty)の直説法現在第三人称複数形。


клавіатура

ポーランド語Category:ウクライナ語Category:ウクライナ語_ポーランド語借用語 klawiatura からの借用語 < ドイツ語Klaviatur < ラテン語clāvis か


вкладати

Uk-вкладати.ogg

類義語: інвестува́ти (investuváty)


вкладати

Uk-вкладати.ogg

уклада́ти (ukladáty)の異形。


вклад

вклада́ти (vkladáty) の名詞化

類義語: вне́сок (vnésok)


кладе

кла́сти (klásty)の現在第三人称単数形。


желатин

желати́на (želatýna)の複数生格。