maso

masa (plural nominative)
masa (singular genitive)
mas (plural genitive)
masu (singular dative)
masům (plural dative)
masa (plural accusative)
masa (plural vocative)
masě (singular locative)
masu (singular locative)
masech (plural locative)
masem (singular instrumental)
masy (plural instrumental)

Z morfologického hlediska se maso skládá z tkáně svalové, kostní, vazivové, chrupavkové, tukové.

mleté maso.

skopové maso.

telecí maso.

vepřové maso.


medvěd

Du vieux slave мєдвѣдь, medvědĭ ; en tchèque la forme nedvěd est archaïque mais reste vivante comme patronyme ^([1]), voir Nedvěd.

medvědi (plural nominative)
medvědové (plural nominative)
medvěda (singular genitive)
medvědů (plural genitive)
medvědovi (singular dative)
medvědům (plural dative)
medvěda (singular accusative)
medvědy (plural accusative)
medvěde (singular vocative)
medvědi (plural vocative)
medvědové (plural vocative)
medvědovi (singular locative)
medvědech (plural locative)
medvědem (singular instrumental)
medvědy (plural instrumental)

V České republice medvěd hnědý plně vyhynul v druhé polovině 19. století; poslední zaznamenaný úlovek byl v roce 1887 v Beskydech.

Nebuď pořád takový medvěd a trochu se usměj.

Medvěd je lidový tanec s proměnlivým taktem.

Koupil jsem si za dva miliony nového medvěda.

Boursicoteur qui parie sur une tendance baissière de la bourse → voir bear.


meruňka

Étymologie obscure ; probablement ^([1]) du latin armeniaca ou de l'italien dialectal armeniaco (le fruit arrive en Europe centrale vers le quinzième siècle de Sicile), plutôt que du vénitien armellino qui donne Marille en allemand dialectal (Bavière) et directement les variantes dialectales moraves et slovaques maruľa, marhuľa, moruľa.

meruňky (plural nominative)
meruňky (singular genitive)
meruňek (plural genitive)
meruňce (singular dative)
meruňkám (plural dative)
meruňku (singular accusative)
meruňky (plural accusative)
meruňko (singular vocative)
meruňky (plural vocative)
meruňce (singular locative)
meruňkách (plural locative)
meruňkou (singular instrumental)
meruňkami (plural instrumental)

Mezi oblíbené sušeného ovoce u nás patří rozinky, křížaly, švestky nebo banány, sušit se však může mnoho dalších druhů, např. meruňky, fíky, papája, ananas, jahody, a rajčata.


měsíc

Du vieux slave мѣсѧць, měsęcĭ (« lune, mois »).

měsíce (plural nominative)
měsíce (singular genitive)
měsíců (plural genitive)
měsíci (singular dative)
měsícům (plural dative)
měsíce (plural accusative)
měsíci (singular vocative)
měsíce (plural vocative)
měsíci (singular locative)
měsících (plural locative)
měsícem (singular instrumental)
měsíci (plural instrumental)

Saturnovy měsíce.

výpovědní lhůta 3 měsíce.


město

Du vieux slave мѣсто, město (« lieu, endroit »), doublet de místo (« lieu »).

města (plural nominative)
města (singular genitive)
měst (plural genitive)
městu (singular dative)
městům (plural dative)
města (plural accusative)
města (plural vocative)
městě (singular locative)
městu (singular locative)
městech (plural locative)
městem (singular instrumental)
městy (plural instrumental)

Staré Město pražské, la Vieille-Ville de Prague.

Město bylo založeno ve 12. století.

Na pana prezidenta se přišlo podívat celé město.

Toute la ville est venue assister à la venue du président.

Odpoledne musím jít do města.


mezinárodní

De mezi (« entre », « inter- ») et národní (« national »).

mezinárodního (singular accusative)
mezinárodního (singular genitive)
mezinárodního (singular genitive)
mezinárodním (singular locative)
mezinárodním (singular locative)
mezinárodnímu (singular dative)
mezinárodnímu (singular dative)
mezinárodním (singular instrumental)
mezinárodním (singular instrumental)
mezinárodních (plural genitive)
mezinárodních (plural locative)
mezinárodním (plural dative)
mezinárodními (plural instrumental)


míč

Du vieux slave męč qui donne aussi le russe мяч, mjač ; de même radical que měkký (« mou »).

míče (plural nominative)
míče (singular genitive)
míčů (plural genitive)
míči (singular dative)
míčům (plural dative)
míče (plural accusative)
míči (singular vocative)
míče (plural vocative)
míči (singular locative)
míčích (plural locative)
míčem (singular instrumental)
míči (plural instrumental)

Vybojoval míč, ale brzy o něj přišel.

il s'est battu pour avoir la balle mais l'a tout de suite reperdue.


mléko

mléka (plural nominative)
mléka (singular genitive)
mlék (plural genitive)
mléku (singular dative)
mlékům (plural dative)
mléka (plural accusative)
mléka (plural vocative)
mlékě (singular locative)
mléku (singular locative)
mlékech (plural locative)
mlékem (singular instrumental)
mléky (plural instrumental)


moře

Du vieux slave морѥ, morje qui donne le russe море móre, le polonais morze, le biélorusse мора mora, le slovène morje, etc.

moří (plural genitive)
moři (singular dative)
mořím (plural dative)
moři (singular locative)
mořích (plural locative)
mořem (singular instrumental)
moři (plural instrumental)

Voda v řece plyne do moře.

Jak má člověk v moři údajů, se kterými se denně setkává, najít ty opravdu důležité?


modrý

Du vieux slave modъr qui donne moder en slovène, modar en serbo-croate, modry en polonais. Le mot manque dans les langues slaves orientales. On pense qu’il est apparenté au latin madere (« mouiller ») avec le suffixe adjectival -er (→ voir mokrý), il y a eu une évolution de sens depuis « mouillé » vers « qui a la couleur de l’eau », « bleu ».

modrá (masculine singular nominative)
modré (singular nominative)
modrá (masculine singular vocative)
modré (singular vocative)
modrého (singular accusative)
modrou (masculine singular accusative)
modré (singular accusative)
modrého (singular genitive)
modré (masculine singular genitive)
modrého (singular genitive)
modrém (singular locative)
modré (masculine singular locative)
modrém (singular locative)
modrému (singular dative)
modré (masculine singular dative)
modrému (singular dative)
modrým (singular instrumental)
modrou (masculine singular instrumental)
modrým (singular instrumental)
modří (plural nominative)
modré (masculine plural nominative)
modrá (plural nominative)
modří (plural vocative)
modré (masculine plural vocative)
modrá (plural vocative)
modré (plural accusative)
modrá (plural accusative)
modrých (plural genitive)
modrých (plural locative)
modrým (plural dative)
modrými (plural instrumental)

Modrá barva.

Má krásné modré oči.


motorka

Motdérivé de motor, avec le suffixe -ka.

motorky (plural nominative)
motorky (singular genitive)
motorek (plural genitive)
motorce (singular dative)
motorkám (plural dative)
motorku (singular accusative)
motorky (plural accusative)
motorko (singular vocative)
motorky (plural vocative)
motorce (singular locative)
motorkách (plural locative)
motorkou (singular instrumental)
motorkami (plural instrumental)


motýl

Du vieux slave qui donne le polonais motyl, le russe мотылёк, motyljók (→ voir motýlek), le slovaque motýľ, le slovène metulj, etc. Plus avant, le vieux slave est apparenté à mést, motat avec l’idée sous-jacente de « [insecte] qui tournoie [en volant] ».

motýli (plural nominative)
motýlové (plural nominative)
motýla (singular genitive)
motýlů (plural genitive)
motýlovi (singular dative)
motýlům (plural dative)
motýla (singular accusative)
motýly (plural accusative)
motýle (singular vocative)
motýli (plural vocative)
motýlové (plural vocative)
motýlovi (singular locative)
motýlech (plural locative)
motýlem (singular instrumental)
motýly (plural instrumental)


moucha

Faisait (et se dit encore dialectalement) mucha : du vieux slave мѹха, mucha.

mouchy (plural nominative)
mouchy (singular genitive)
much (plural genitive)
mouše (singular dative)
mouchám (plural dative)
mouchu (singular accusative)
mouchy (plural accusative)
moucho (singular vocative)
mouchy (plural vocative)
mouše (singular locative)
mouchách (plural locative)
mouchou (singular instrumental)
mouchami (plural instrumental)

chytat mouchy.

mouchy se sletěly na maso.

Je tomu ještě potřeba vychytat mouchy.

Encore faut-il rattraper les mouches > Il faut corriger les erreurs.

má své mouchy.


mrkev

Du proto-slave *mъrky qui a donné marchew, marchewka en polonais, морковь markof' en russe, морков morkov en bulgare, морква mokrva en ukrainien, etc. Le roumain morcov est un emprunt au slave.

Le protoslave est apparenté au germanique mor(a)ha dont est issu l'allemand Möhre.

mrkve (plural nominative)
mrkve (singular genitive)
mrkví (plural genitive)
mrkvi (singular dative)
mrkvím (plural dative)
mrkve (plural accusative)
mrkvi (singular vocative)
mrkve (plural vocative)
mrkvi (singular locative)
mrkvích (plural locative)
mrkví (singular instrumental)
mrkvemi (plural instrumental)


muž

muži (plural nominative)
muže (singular genitive)
mužů (plural genitive)
muži (singular dative)
mužům (plural dative)
muže (singular accusative)
muže (plural accusative)
muži (singular vocative)
muži (plural vocative)
muži (singular locative)
mužích (plural locative)
mužem (singular instrumental)
muži (plural instrumental)

Rodina je soužití muže a ženy. La famille est composée d’un homme et d’une femme.

Toto je Radek, můj muž. Voici Radek, mon mari.

Velitel a dvanáct jeho mužů. Le commandant et douze de ses hommes.


můj

Du vieux slave qui donne le polonais mój, le russe мой, le slovaque môj, мій en ukrainien, moj en croate et slovène, etc. ; plus avant, de l’indo-européen commun *mоi̯оs qui l’apparente au latin meus.

En vieux slave, la base du pronom personnel et le génitif (mě en tchèque) du pronom personnel « je »).

moje, (masculine singular nominative)
má (masculine singular nominative)
moje, (singular nominative)
mé (singular nominative)
moje (masculine singular vocative)
mého (singular accusative)
moji, (masculine singular accusative)
mou (masculine singular accusative)
moje, (singular accusative)
mé (singular accusative)
mého (singular genitive)
mojí, (masculine singular genitive)
mé (masculine singular genitive)
mého (singular genitive)
mém (singular locative)
mojí, (masculine singular locative)
mé (masculine singular locative)
mém (singular locative)
mému (singular dative)
mojí, (masculine singular dative)
mé (masculine singular dative)
mému (singular dative)
mým (singular instrumental)
mojí, (masculine singular instrumental)
mou (masculine singular instrumental)
mým (singular instrumental)
moji, (plural nominative)
mí (plural nominative)
moje, (masculine plural nominative)
mé (masculine plural nominative)
me, (masculine plural nominative)
mé (masculine plural nominative)
moje, (plural nominative)
má (plural nominative)
moji (plural vocative)
moje (masculine plural vocative)
moje, (plural accusative)
mé (plural accusative)
moje, (plural accusative)
má (plural accusative)
mých (plural genitive)
mých (plural locative)
mým (plural dative)
mými (plural instrumental)

Lorsque l'adjectif possessif se rapporte au sujet de la phrase, on utilise svůj.

Vykopal jsem si svůj hrob. j'ai creusé ma tombe.

Les formes má, mé (féminin et neutre singuliers) sont littéraires.

Lásko má, mon amour.

Bože můj! Mon Dieu !

kde domov můj?Voda hučí po lučinách,bory šumí po skalinách,v sadě skví se jara květ,zemský ráj to na pohled!A to je ta krásná země,země česká, domov můj,země česká, domov můj!

Où est ma patrie ?Où est ma patrie ?L'eau ruisselle dans les présLes pins murmurent sur les rochersDans le verger luit de la fleur du printempsUn paradis terrestre en vue !Et c'est ça, un si beau pays,Cette terre tchèque, ma patrie,Cette terre tchèque, ma patrie !


můj

se décline comme le masculin animé ou le féminin.

Comme en français avec « le mien », on peut le substantiver, il a alors le sens de « ma moitié, mon/ma partenaire ».

Ten můj je velký chlap.

Ta moje se věčně hádá.


myš

myše (plural nominative)
myše (singular genitive)
myší (plural genitive)
myši (singular dative)
myším (plural dative)
myše (plural accusative)
myši (singular vocative)
myše (plural vocative)
myši (singular locative)
myších (plural locative)
myší (singular instrumental)
myšemi (plural instrumental)

Neučíš starého kocoura myši chytat.

Poklikal na tlačítko myši.


mýdlo

Dérivé de mýt (« laver »), avec le suffixe -dlo ; comparez avec mydło en polonais, mydlo en slovaque, мыло en russe.

mýdla (plural nominative)
mýdla (singular genitive)
mýdel (plural genitive)
mýdlu (singular dative)
mýdlům (plural dative)
mýdla (plural accusative)
mýdla (plural vocative)
mýdle (singular locative)
mýdlu (singular locative)
mýdlech (plural locative)
mýdlem (singular instrumental)
mýdly (plural instrumental)


nádraží

Motdérivé de dráha, avec le préfixe na- et le suffixe -í.

nádražím (plural dative)
nádražích (plural locative)
nádražím (singular instrumental)
nádražími (plural instrumental)

Hlavní nádraží v Praze čeká rekonstrukce.Přímo před nádražím má být nově zastávka tramvaje.


námořník

Motdérivé de námořní (« marin »), avec le suffixe -ík.

námořníci (plural nominative)
námořníkové (plural nominative)
námořníka (singular genitive)
námořníků (plural genitive)
námořníkovi (singular dative)
námořníku (singular dative)
námořníkům (plural dative)
námořníka (singular accusative)
námořníky (plural accusative)
námořníku (singular vocative)
námořníci (plural vocative)
námořníkové (plural vocative)
námořníkovi (singular locative)
námořníku (singular locative)
námořnících (plural locative)
námořníkem (singular instrumental)
námořníky (plural instrumental)


nápad

nápady (plural nominative)
nápadu (singular genitive)
nápadů (plural genitive)
nápadu (singular dative)
nápadům (plural dative)
nápady (plural accusative)
nápade (singular vocative)
nápady (plural vocative)
nápadu (singular locative)
nápadech (plural locative)
nápadem (singular instrumental)
nápady (plural instrumental)

Dlouho si s řešením úkolu nevěděl rady, teprve nakonec dostal ten výborný nápad.


národ

Apparenté au russe, serbo-croate ou ukrainien народ. narod, au polonais naród, au slovène narod, au slovaque národ, ancien déverbal de narodit (« naitre ») oudérivé de rod, avec le préfixe na- ; comparez avec la formation de natio (« nation »).

národy (plural nominative)
národu (singular genitive)
národů (plural genitive)
národu (singular dative)
národům (plural dative)
národy (plural accusative)
národe (singular vocative)
národy (plural vocative)
národu (singular locative)
národech (plural locative)
národem (singular instrumental)
národy (plural instrumental)

Češi jsou prostě rohlíkový národ.

Les Tchèques sont tout simplement une nation de petits pains.

Náš národ vznikl v 19. století jako jiné národy – tedy jako abstrakce, která měla logiku ve své době, ale neřekl bych, že ji má i dnes. Teď už to chce zase jinou, chytřejší abstrakci. Kdybychom se uměli nad pojem národ povznést, nemohlo by nám to neprospět. K čemu je nám dobré, že jsme národ? K ničemu. A jsme jím vůbec? Peroutka napsal, že jsme prostě obyvatelstvo, které tady zbylo. Je to špatná zpráva? Nejenom. Ukazuje, že konečně zas může být i něco lepšího než národ. Je mi přece jedno, k jakému národu patří člověk, co je mým sousedem v domě, ale chci mu rozumět v základních věcech, chci, abychom si navzájem byli vypočitatelní. S tím národ nemá co dělat. Ten pojem znamená pořád se vůči někomu vymezovat. To je nebezpečné.

La traduction en français de l’exemple manque. (Ajouter)

Pavel Kosatík, entretien au journal Reflex, 51/02


národní

De národ (« nation ») avec le suffixe adjectival -ní.

národního (singular accusative)
národního (singular genitive)
národního (singular genitive)
národním (singular locative)
národním (singular locative)
národnímu (singular dative)
národnímu (singular dative)
národním (singular instrumental)
národním (singular instrumental)
národních (plural genitive)
národních (plural locative)
národním (plural dative)
národními (plural instrumental)


než

Crase de ne- et -že, že (→ voir nec, ne- et -que en latin).

Le préfixe aurait subi l'influence de jenž et perdu toute signification négative.

Que, indique une comparaison, une différence.

Je větší než já.

Nebudu tu dřív než on.

Než to stihnu, ujede mi vlak.

Le train sera parti avant que je ne finisse.

Než vešel do bytu, zul si boty.

Il a enlevé ses chaussures avant d'entrer dans l'appartement.


nebo

Le slovaque a lebo, le polonais albo, le sorabe abo, le biélorusse et ukrainien або, pour le tchèque, un composé de ne (« non ») et bo devenu ba (« bah, bah oui, oui, effectivement »).

Vsaď jeden nebo dva sloupce.

Peníze, nebo život!

Pospěšte si, nebo nám ujede vlak.

Magnez-vous sinon on va manquer le train.

Parce que → voir neboť, protože et jelikož.

Chopiž se učení, nepouštěj, ostříhej ho, nebo ono jest život tvůj.


neděle

De la négation ne- et dělat (« faire »), littéralement : « le jour où l'on ne fait rien ».

nedělí (plural genitive)
neděli (singular dative)
nedělím (plural dative)
neděli (singular accusative)
neděli (singular locative)
nedělích (plural locative)
nedělí (singular instrumental)
nedělemi (plural instrumental)


německý

De Němec (« Allemand ») de l'adjectif němý (« muet »), étymologiquement, les Allemands (lesquels représentaient l'essentiel des étrangers en contact avec les tribus slaves) sont « ceux qui ne parle pas (notre langue) ».

německá (masculine singular nominative)
německé (singular nominative)
německá (masculine singular vocative)
německé (singular vocative)
německého (singular accusative)
německou (masculine singular accusative)
německé (singular accusative)
německého (singular genitive)
německé (masculine singular genitive)
německého (singular genitive)
německém (singular locative)
německé (masculine singular locative)
německém (singular locative)
německému (singular dative)
německé (masculine singular dative)
německému (singular dative)
německým (singular instrumental)
německou (masculine singular instrumental)
německým (singular instrumental)
němečtí (plural nominative)
německé (masculine plural nominative)
německá (plural nominative)
němečtí (plural vocative)
německé (masculine plural vocative)
německá (plural vocative)
německé (plural accusative)
německá (plural accusative)
německých (plural genitive)
německých (plural locative)
německým (plural dative)
německými (plural instrumental)

Německý vlčák, berger allemand.


nepřítomný

nepřítomná (masculine singular nominative)
nepřítomné (singular nominative)
nepřítomná (masculine singular vocative)
nepřítomné (singular vocative)
nepřítomného (singular accusative)
nepřítomnou (masculine singular accusative)
nepřítomné (singular accusative)
nepřítomného (singular genitive)
nepřítomné (masculine singular genitive)
nepřítomného (singular genitive)
nepřítomném (singular locative)
nepřítomné (masculine singular locative)
nepřítomném (singular locative)
nepřítomnému (singular dative)
nepřítomné (masculine singular dative)
nepřítomnému (singular dative)
nepřítomným (singular instrumental)
nepřítomnou (masculine singular instrumental)
nepřítomným (singular instrumental)
nepřítomní (plural nominative)
nepřítomné (masculine plural nominative)
nepřítomná (plural nominative)
nepřítomní (plural vocative)
nepřítomné (masculine plural vocative)
nepřítomná (plural vocative)
nepřítomné (plural accusative)
nepřítomná (plural accusative)
nepřítomných (plural genitive)
nepřítomných (plural locative)
nepřítomným (plural dative)
nepřítomnými (plural instrumental)

Nepřítomný výraz, un air absent.


noha

nohy (plural nominative)
nohy (singular genitive)
nohou (plural genitive)
noze (singular dative)
nohám (plural dative)
nohu (singular accusative)
nohy (plural accusative)
noho (singular vocative)
nohy (plural vocative)
noze (singular locative)
nohách (plural locative)
nohou (plural locative)
nohou (singular instrumental)
nohama (plural instrumental)

La déclinaison est irrégulière au pluriel du fait, de la subsistance du duel indo-européen. Le génitif et l’instrumental pluriels suivent d’autres désinences → voir oko et ruka.

Zlomil si nohu.

Jak velkou máš nohu?

Ulomila se noha židle.

Nebyla tam ani noha.


nosič

Dérivé de nosit (« porter »), avec le suffixe -ič.

nosiči (plural nominative)
nosiče (singular genitive)
nosičů (plural genitive)
nosiči (singular dative)
nosičům (plural dative)
nosiče (singular accusative)
nosiče (plural accusative)
nosiči (singular vocative)
nosiči (plural vocative)
nosiči (singular locative)
nosičích (plural locative)
nosičem (singular instrumental)
nosiči (plural instrumental)
nosička (feminine)

Nosič vody.


nosič

nosiče (plural nominative)
nosiče (singular genitive)
nosičů (plural genitive)
nosiči (singular dative)
nosičům (plural dative)
nosiče (plural accusative)
nosiči (singular vocative)
nosiče (plural vocative)
nosiči (singular locative)
nosičích (plural locative)
nosičem (singular instrumental)
nosiči (plural instrumental)

Nosič funkce.

Dát batoh na nosič.

Mettre son sac-à-dos sur le porte-bagages.


nový

nová (masculine singular nominative)
nové (singular nominative)
nová (masculine singular vocative)
nové (singular vocative)
nového (singular accusative)
novou (masculine singular accusative)
nové (singular accusative)
nového (singular genitive)
nové (masculine singular genitive)
nového (singular genitive)
novém (singular locative)
nové (masculine singular locative)
novém (singular locative)
novému (singular dative)
nové (masculine singular dative)
novému (singular dative)
novým (singular instrumental)
novou (masculine singular instrumental)
novým (singular instrumental)
noví (plural nominative)
nové (masculine plural nominative)
nová (plural nominative)
noví (plural vocative)
nové (masculine plural vocative)
nová (plural vocative)
nové (plural accusative)
nová (plural accusative)
nových (plural genitive)
nových (plural locative)
novým (plural dative)
novými (plural instrumental)

Je to nový výrobek.


nůž

Du vieux slave *nožь. Comparez avec le polonais nóż, le russe нож nož, le slovène nož, etc.

nože (plural nominative)
nože (singular genitive)
nožů (plural genitive)
noži (singular dative)
nožům (plural dative)
nože (plural accusative)
noži (singular vocative)
nože (plural vocative)
noži (singular locative)
nožích (plural locative)
nožem (singular instrumental)
noži (plural instrumental)

Čepele ostrých nožů se zásadně myjí studenou vodou.

Magua ho uchopil za bezvládnou paži a třikrát mu zabořil nůž do prsou, než nešťastný Unkas, dívající se na něj až do konce s nesmiřitelným pohrdáním, klesl mrtev k jeho nohám.

Brzy se naučil brousit nože kombajnu a vyrábět si vlastní hračky.


nůžky

nůžek (plural genitive)
nůžkám (plural dative)
nůžkách (plural locative)
nůžkami (plural instrumental)

Krejčovské nůžky.


obchod

Voyez ob-, chod, chodit et obcházet (« contourner »), le commerce est lié au déplacement, à la « tournée » des marchands ambulants.

obchody (plural nominative)
obchodu (singular genitive)
obchodů (plural genitive)
obchodu (singular dative)
obchodům (plural dative)
obchody (plural accusative)
obchode (singular vocative)
obchody (plural vocative)
obchodu (singular locative)
obchodech (plural locative)
obchodem (singular instrumental)
obchody (plural instrumental)

Uzavřeli jsme s ním obchod.

schodek zahraničního obchodu.

Zajdi do obchodu a kup, co je na tom seznamu.

Va à l'épicerie et achète ce qui est sur la liste.


oblíbený

Dérivé de oblíben, avec le suffixe -ý, de oblíbit (« s'enticher de, apprécier »).

oblíbená (masculine singular nominative)
oblíbené (singular nominative)
oblíbená (masculine singular vocative)
oblíbené (singular vocative)
oblíbeného (singular accusative)
oblíbenou (masculine singular accusative)
oblíbené (singular accusative)
oblíbeného (singular genitive)
oblíbené (masculine singular genitive)
oblíbeného (singular genitive)
oblíbeném (singular locative)
oblíbené (masculine singular locative)
oblíbeném (singular locative)
oblíbenému (singular dative)
oblíbené (masculine singular dative)
oblíbenému (singular dative)
oblíbeným (singular instrumental)
oblíbenou (masculine singular instrumental)
oblíbeným (singular instrumental)
oblíbení (plural nominative)
oblíbené (masculine plural nominative)
oblíbená (plural nominative)
oblíbení (plural vocative)
oblíbené (masculine plural vocative)
oblíbená (plural vocative)
oblíbené (plural accusative)
oblíbená (plural accusative)
oblíbených (plural genitive)
oblíbených (plural locative)
oblíbeným (plural dative)
oblíbenými (plural instrumental)

Máoblíbenákvětina.

Koště bývá také oblíbeným instrumentem pro pohádkové bytosti zvané čarodějnice, které prý podle pověstí na koštěti i létají.

Les balais étaient l'instrument favori des créatures fantastiques appelées sorcières, etc.

Stejně jako každý rok se budou v Praze, Brně, Ostravě a v Bratislavě konat velmi oblíbené Letní shakespearovské slavnosti. (2024)

Comme chaque année, le très populaire Summer Shakespeare Festival se tiendra à Prague, Brno, Ostrava et Bratislava.


obvyklý

De ob- et du même radical *vyk que z-vyk, ná-vyk.

obvyklá (masculine singular nominative)
obvyklé (singular nominative)
obvyklá (masculine singular vocative)
obvyklé (singular vocative)
obvyklého (singular accusative)
obvyklou (masculine singular accusative)
obvyklé (singular accusative)
obvyklého (singular genitive)
obvyklé (masculine singular genitive)
obvyklého (singular genitive)
obvyklém (singular locative)
obvyklé (masculine singular locative)
obvyklém (singular locative)
obvyklému (singular dative)
obvyklé (masculine singular dative)
obvyklému (singular dative)
obvyklým (singular instrumental)
obvyklou (masculine singular instrumental)
obvyklým (singular instrumental)
obvyklí (plural nominative)
obvyklé (masculine plural nominative)
obvyklá (plural nominative)
obvyklí (plural vocative)
obvyklé (masculine plural vocative)
obvyklá (plural vocative)
obvyklé (plural accusative)
obvyklá (plural accusative)
obvyklých (plural genitive)
obvyklých (plural locative)
obvyklým (plural dative)
obvyklými (plural instrumental)

Habituel, accoutumé, commun, usuel, courant.

Nejobvyklejší omyly.

Je řada způsobů, jak se člověk může stát celebritou: vyniknutím ve své profesi, dlouhodobým úsilím a celoživotním mistrovstvím ve svém oboru, získáním nějakého elitního ocenění, získání nějaké prestižní ceny, sportovním úspěchem, překonáním nějakého rekordu, nějakým neobvyklým (např. hrdinským) činem ale též skandálem, z titulu své vysoce exponované funkce, nebo prostě velkým výskytem v masových médiích.


odpoledne

Composé de od et de poledne : « depuis midi ».

odpolední (plural genitive)
odpoledni (singular dative)
odpoledním (plural dative)
odpoledni (singular locative)
odpoledních (plural locative)
odpolednem (singular instrumental)
odpoledni (plural instrumental)

V odpoledních hodinách se začalo počasí pomaloučku vylepšovat.

Le temps s’est lentement amélioré dans les heures de l’après-midi.


omáčka

De o- et máčet (« macérer ») : « ce qui sert à macérer ».

omáčky (plural nominative)
omáčky (singular genitive)
omáček (plural genitive)
omáčce (singular dative)
omáčkám (plural dative)
omáčku (singular accusative)
omáčky (plural accusative)
omáčko (singular vocative)
omáčky (plural vocative)
omáčce (singular locative)
omáčkách (plural locative)
omáčkou (singular instrumental)
omáčkami (plural instrumental)

bešamelová omáčka, sauce béchamel.


opět

(Adverbe)Dérivé de pata, avec le préfixe o-, littéralement « (en revenant) sur ses talons, sur ses pas » → voir zpět et opięć en polonais.

(Verbe)Dérivé de pět, avec le préfixe o-.

Opět se nechal zatknout.


opět

Není tu místečka, které by Puškin neopěl.


osm

Osm nejvlivnějších zemích světa vyváží zbraně do rozvojových zemí.


otázka

otázky (plural nominative)
otázky (singular genitive)
otázek (plural genitive)
otázce (singular dative)
otázkám (plural dative)
otázku (singular accusative)
otázky (plural accusative)
otázko (singular vocative)
otázky (plural vocative)
otázce (singular locative)
otázkách (plural locative)
otázkou (singular instrumental)
otázkami (plural instrumental)


otec

Du vieux slave отьць, оtьсь lui-même issu de l’indo-européen commun *átta (« papa »).

otcové (plural nominative)
otce (singular genitive)
otců (plural genitive)
otci (singular dative)
otcovi (singular dative)
otcům (plural dative)
otce (singular accusative)
otce (plural accusative)
otče (singular vocative)
otcové (plural vocative)
otci (singular locative)
otcovi (singular locative)
otcích (plural locative)
otcem (singular instrumental)
otci (plural instrumental)
matka (feminine)

jaký otec, takový syn.

Svého otce nikdy nepoznala.

Otče náš.

Notre Père (vocatif), d’où : otčenáš, un notre père.

Mši sloužil otec Petr.

La messe a été célébrée par le père Petr.

K případu se vyjádřil i Svatý otec ve Vatikánu.

Au Vatican, le Saint-Père s’est exprimé sur ce cas.

Tématem přednášky byli církevní Otcové z prvních dob křesťanství.

Le thème de la conférence était les pères de l’Église aux premiers temps du christianisme.

Karel IV., otec vlasti.

Jáfet, otec Turků.


ovce

Du vieux slave ovьca qui donne le polonais owca, le russe овца ; plus avant, du même radical indo-européen (avec le même suffixe diminutif que dans vej-ce) que le latin ovis, ouaille, ovin en français.

ovcí (plural genitive)
ovci (singular dative)
ovcím (plural dative)
ovci (singular accusative)
ovci (singular locative)
ovcích (plural locative)
ovcí (singular instrumental)
ovcemi (plural instrumental)

ovce merinos.

prašivá ovce.


oves

Du vieux slave oves qui donne le polonais owies, le russe овёс, ověs, plus avant, apparenté au latin avena (« avoine »).

ovsy (plural nominative)
ovsu (singular genitive)
ovsů (plural genitive)
ovsu (singular dative)
ovsům (plural dative)
ovsy (plural accusative)
ovsu (singular vocative)
ovsy (plural vocative)
ovsu (singular locative)
ovsech (plural locative)
ovsem (singular instrumental)
ovsy (plural instrumental)

Oves, společně s pšenicí, ječmenem a žitem je jednou z nejrozšířenějších obilnin mírného pásma.


přátelství

Dérivé de přítel (« ami »), avec le suffixe -ství.

přátelstvím (plural dative)
přátelstvích (plural locative)
přátelstvím (singular instrumental)
přátelstvími (plural instrumental)

Naše přátelství tehdy prošlo těžkou zkouškou.


přes

Du vieux slave perz qui donne le polonais przez → voir pře- et bez au sujet de la finale -z, -s.


přijmout

Dérivé de jmout (« prendre »), avec le préfixe při-.

Přijmout zaměstnání, prendre une fonction.

Přijmout telefonický hovor, décrocher, prendre un appel.

Přijměte naše pozvání, acceptez notre invitation.

Byl přijat na vysokou školu, il a été admis dans une grande école.


přítel

Du vieux slave приятєль, prijatelĭ (« ami ») qui donne приятел en bulgare, przyjaciel en polonais, priateľ en slovaque, приятель en russe ; plus avant, de l’indo-européen commun *priHo- dont sont issus friend en anglais ou प्रिय, priya (« cher ») en sanscrit.

Dans les langues slaves, c’est proprement un mot dont les composés —pour le tchèque— sont přát et -el : « celui dont on souhaite [le bien] ».

přátelé (plural nominative)
přítele (singular genitive)
přátel (plural genitive)
příteli (singular dative)
přítelovi (singular dative)
přátelům (plural dative)
přítele (singular accusative)
přátele (plural accusative)
příteli (singular vocative)
přátelé (plural vocative)
příteli (singular locative)
přítelovi (singular locative)
přátelích (plural locative)
přítelem (singular instrumental)
přáteli (plural instrumental)
přítelkyně (feminine)

V nouzi poznáš přítele,

c'est dans le besoin qu'on reconnait ses amis.

Přátele si drž u těla!, ale nepřátele ještě blíž!

Soit proche de tes amis mais encore plus de tes ennemis !

Její dcera je zatím svobodná, ale už dlouho žije se svým přítelem.

…Elle vit depuis longtemps avec son petit ami.


přítelkyně

přítelkyní (plural genitive)
přítelkyni (singular dative)
přítelkyním (plural dative)
přítelkyni (singular accusative)
přítelkyni (singular locative)
přítelkyních (plural locative)
přítelkyní (singular instrumental)
přítelkyněmi (plural instrumental)


párek

Diminutif de pár (« paire ») avec le suffixe -ek : ces saucisses se vendent par deux, reliées ensembles (voir illustration et exemples).

párky (plural nominative)
párku (singular genitive)
párků (plural genitive)
párku (singular dative)
párkům (plural dative)
párky (plural accusative)
párku (singular vocative)
párky (plural vocative)
párku (singular locative)
párcích (plural locative)
párkách (plural locative)
párkem (singular instrumental)
párky (plural instrumental)

jedny párky, prosím.

(Notez le pluriel) « Unes saucisses », s'il vous plait (un paquet de saucisses).

párek v rohlíku.


pasažér

Du français passager écrit phonétiquement suivant la diacritique tchèque.

pasažéři (plural nominative)
pasažérové (plural nominative)
pasažéra (singular genitive)
pasažérů (plural genitive)
pasažérovi (singular dative)
pasažéru (singular dative)
pasažérům (plural dative)
pasažéra (singular accusative)
pasažéry (plural accusative)
pasažére (singular vocative)
pasažéři (plural vocative)
pasažérové (plural vocative)
pasažérovi (singular locative)
pasažéru (singular locative)
pasažérech (plural locative)
pasažérem (singular instrumental)
pasažéry (plural instrumental)

Černý pasažér jede načerno, nemá jízdenku.

Un passager au noir voyage illégalement, il n'a pas de billet.


pátek

Du vieux slave пѧтъкъ, pętŭkŭ (« cinquième jour ») → voir pátý et -ek pour l'équivalent en tchèque ; comparez avec le polonais piątek, le russe пятница, le slovaque piatok.

pátky (plural nominative)
pátku (singular genitive)
pátků (plural genitive)
pátku (singular dative)
pátkům (plural dative)
pátky (plural accusative)
pátku (singular vocative)
pátky (plural vocative)
pátku (singular locative)
pátcích (plural locative)
pátkách (plural locative)
pátkem (singular instrumental)
pátky (plural instrumental)

Musíš udělat ten projekt do pátku.

Tu dois réaliser ce projet d'ici vendredi.


patro

Du vieux slave pętro qui donne le polonais piętro, le russe dialectal pjatro, dont le sens initial était sans doute « plafond, voute » ; d’origine incertaine :

De l’indo-européen commun *pent- → voir pouť, pons en latin, « voute = pont » ;

De l’indo-européen commun *(s)pen- « attacher » → voir pnout.

patra (plural nominative)
patra (singular genitive)
pater (plural genitive)
patru (singular dative)
patrům (plural dative)
patra (plural accusative)
patra (plural vocative)
patru (singular locative)
patře (singular locative)
patrech (plural locative)
patrem (singular instrumental)
patry (plural instrumental)

Třetí patro.

Bydlet v prvním patře.

Stromové patro, vegetace dosahující nad 5 m.


pekárna

Du radical *pek de péct (« cuire ») avec le suffixe -árna.

pekárny (plural nominative)
pekárny (singular genitive)
pekáren (plural genitive)
pekárně (singular dative)
pekárnám (plural dative)
pekárnu (singular accusative)
pekárny (plural accusative)
pekárno (singular vocative)
pekárny (plural vocative)
pekárně (singular locative)
pekárnách (plural locative)
pekárnou (singular instrumental)
pekárnami (plural instrumental)


peníze

Du vieux slave *pěnẹdz qui donne pieniądz en polonais, peniaze en slovaque, etc., emprunté au germanique *phenning dont est issu Pfennig.

Ce mot aide à dater le phénomène de palatalisation du son \ɡ\ en \dz\ (puis \z\ en tchèque) qui a affecté les langues slaves. L'emprunt de ce mot est, au plus tôt aux alentours du deuxième siècle quand les Slaves rentrent en contact avec les populations germaniques. On constate que l'amuïssement du \ɡ\ n'est plus opérant dans les mots importés dans les langues slaves après le huitième siècle lors de la christianisation.

peněz (plural genitive)
penězům (plural dative)
penězích (plural locative)
penězi (plural instrumental)

Vybrané peníze pomáhají těm, kteří je potřebují.

L’argent collecté aide ceux qui en ont besoin.


pět

Bylo nás pět. On était cinq.


pět

Du vieux slave пѣти, pěti. Voyez aussi la forme zpívat apparentée au russe воспевать vospievat', au polonais śpiewać, au croate pjevati, etc.

Pěli neuvěřitelně falešně, ale nadšeně.

Pějme píseň dokola.


píča

En polonais piczka, en slovaque piča, en serbocroate pička, en bulgare píčka (le mot manque cependant dans les langues slaves orientales). D’une racine partagée par les langues européenne *pi- (« pisser ») ; comparez avec le slovène pícek (« pénis »), le letton pincis (id.), l'allemand pinken (« pisser »), l'anglais pizzle (« pénis d'un animal »), l'italien du sud pizza (« pénis »), etc.

Comparez avec le tchèque enfantin pipina (« vulve »), pindík et pinďour (« zizi ») ; ou, dans le registre vulgaire, pizda.

píči (plural nominative)
píči (singular genitive)
píč (plural genitive)
píče (singular dative)
píči (singular dative)
píčám (plural dative)
píču (singular accusative)
píči (plural accusative)
píčo (singular vocative)
píči (plural vocative)
píče (singular locative)
píči (singular locative)
píčách (plural locative)
píčou (singular instrumental)
píčami (plural instrumental)

Když jsem jí ho vrazil do píči, začala slastně hekat.

Ty píčo!

Peut avoir une valeur affective lorsqu'on s'adresse à un ami intime.

Nazdár, ty stará píčo!


písek

Du vieux slave пѣсъкъ, pěсъкъ qui donne le russe песок pesók, l’ukrainien пісок pisók, le bulgare пясък pjásăk, le polonais piasek, le slovaque piesok ; apparenté au vieil indien pāṃsúṣ (« sable, poussière »).

písky (plural nominative)
písku (singular genitive)
písků (plural genitive)
písku (singular dative)
pískům (plural dative)
písky (plural accusative)
písku (singular vocative)
písky (plural vocative)
písku (singular locative)
píscích (plural locative)
pískách (plural locative)
pískem (singular instrumental)
písky (plural instrumental)


pivo

Du vieux slave пиво, pivo, équivalent dudérivé de pít (« boire »), avec le suffixe -ivo.

piva (plural nominative)
piva (singular genitive)
piv (plural genitive)
pivu (singular dative)
pivům (plural dative)
piva (plural accusative)
piva (plural vocative)
pivě (singular locative)
pivu (singular locative)
pivech (plural locative)
pivem (singular instrumental)
pivy (plural instrumental)

Dvě piva, prosím!


plyn

Emprunté par Jan Svatopluk Presl durant la Renaissance nationale tchèque (→ voir národní obrození) au polonais płyn (« liquide, gaz »), apparenté à plynout (« couler »).

plyny (plural nominative)
plynu (singular genitive)
plynů (plural genitive)
plynu (singular dative)
plynům (plural dative)
plyny (plural accusative)
plyne (singular vocative)
plyny (plural vocative)
plynu (singular locative)
plynech (plural locative)
plynem (singular instrumental)
plyny (plural instrumental)

Bojový plyn.

Jet na plný plyn.


počasí

Dérivé de čas (« temps »), avec le préfixe po- et le suffixe -í.

počasím (plural dative)
počasích (plural locative)
počasím (singular instrumental)
počasími (plural instrumental)

Jaké má být zítra počasí? Quel temps fera-t-il demain ?

předpověď počasí, prévision météorologique.


podlaha

Dérivé de dlaha (« planche »), avec le préfixe po- ; comparer avec le polonais podłoga, l'ukrainien підлога pidloga,

podlahy (plural nominative)
podlahy (singular genitive)
podlah (plural genitive)
podlaze (singular dative)
podlahám (plural dative)
podlahu (singular accusative)
podlahy (plural accusative)
podlaho (singular vocative)
podlahy (plural vocative)
podlaze (singular locative)
podlahách (plural locative)
podlahou (singular instrumental)
podlahami (plural instrumental)

Pavel leze po podlaze.


podzim

De pod- (« sous- ») et zima (« hiver »), dans les langues slaves, seul le tchèque a fait cet exceptionnel « sous-hiver », partout ailleurs, on trouve l'équivalent de jeseň (« arrière-saison »).

podzimy (plural nominative)
podzimu (singular genitive)
podzimů (plural genitive)
podzimu (singular dative)
podzimům (plural dative)
podzimy (plural accusative)
podzime (singular vocative)
podzimy (plural vocative)
podzimu (singular locative)
podzimech (plural locative)
podzimem (singular instrumental)
podzimy (plural instrumental)


pohodlný

pohodlná (masculine singular nominative)
pohodlné (singular nominative)
pohodlná (masculine singular vocative)
pohodlné (singular vocative)
pohodlného (singular accusative)
pohodlnou (masculine singular accusative)
pohodlné (singular accusative)
pohodlného (singular genitive)
pohodlné (masculine singular genitive)
pohodlného (singular genitive)
pohodlném (singular locative)
pohodlné (masculine singular locative)
pohodlném (singular locative)
pohodlnému (singular dative)
pohodlné (masculine singular dative)
pohodlnému (singular dative)
pohodlným (singular instrumental)
pohodlnou (masculine singular instrumental)
pohodlným (singular instrumental)
pohodlní (plural nominative)
pohodlné (masculine plural nominative)
pohodlná (plural nominative)
pohodlní (plural vocative)
pohodlné (masculine plural vocative)
pohodlná (plural vocative)
pohodlné (plural accusative)
pohodlná (plural accusative)
pohodlných (plural genitive)
pohodlných (plural locative)
pohodlným (plural dative)
pohodlnými (plural instrumental)

Tento gauč je velmi pohodlný, člověk by na něm hned usnul.

Ce canapé est très confortable, on s'y endormirait tout de suite.

Prostě tam nejít – no to jste uhodla, to by bylo příliš pohodlné řešení.

Dnes už se nikomu nechce opracovat pořádně kus pazourku, to je to! Pohodlní jsou! To se ví, takový koštěný hrot je udělán jedna dvě, ale taky se ti každou chvíli zlomí.


pokoj

Du vieux slave покои, pokoj qui donne pokój (« paix, repos ») en polonais, покой en russe. C'est le déverbal de почити, počiti → voir odpočinout et odpočinek. Au sujet de la finale → voir boj et bít.

Le sens de « pièce » est métonymique : « endroit où se reposer » → voir boudoir : « endroit où bouder ».

Plus avant, est apparenté au latin quiēs (« calme, tranquillité ») et tran-quillus.

pokoje (plural nominative)
pokoje (singular genitive)
pokojů (plural genitive)
pokoji (singular dative)
pokojům (plural dative)
pokoje (plural accusative)
pokoji (singular vocative)
pokoje (plural vocative)
pokoji (singular locative)
pokojích (plural locative)
pokojem (singular instrumental)
pokoji (plural instrumental)

Dej mi pokoj!

nočný pokoj.

byt má dva pokoje.


polévka

De polévat (« verser ») et diminutif de poleva, du radical lít vient la variante familière polívka.

polévky (plural nominative)
polévky (singular genitive)
polévek (plural genitive)
polévce (singular dative)
polévkám (plural dative)
polévku (singular accusative)
polévky (plural accusative)
polévko (singular vocative)
polévky (plural vocative)
polévce (singular locative)
polévkách (plural locative)
polévkou (singular instrumental)
polévkami (plural instrumental)

Nedám si česnekovou polévku, dám si rajskou polévku.

Je ne prendrai pas de soupe à l'ail, je prendrai de la soupe à la tomate.


polský

polská (masculine singular nominative)
polské (singular nominative)
polská (masculine singular vocative)
polské (singular vocative)
polského (singular accusative)
polskou (masculine singular accusative)
polské (singular accusative)
polského (singular genitive)
polské (masculine singular genitive)
polského (singular genitive)
polském (singular locative)
polské (masculine singular locative)
polském (singular locative)
polskému (singular dative)
polské (masculine singular dative)
polskému (singular dative)
polským (singular instrumental)
polskou (masculine singular instrumental)
polským (singular instrumental)
polští (plural nominative)
polské (masculine plural nominative)
polská (plural nominative)
polští (plural vocative)
polské (masculine plural vocative)
polská (plural vocative)
polské (plural accusative)
polská (plural accusative)
polských (plural genitive)
polských (plural locative)
polským (plural dative)
polskými (plural instrumental)

Polský premiér Donald Tusk přednášel na Letní škole politologických studií v pražském Karolinu o tom, jak vypadají cesty ke svobodě.

Le premier ministre polonais, Donald Tusk, a donné une conférence pour l'Université d'été des sciences politiques, dans le Carolinum de Prague, sur les chemins vers la liberté.


pondělí

Crase de po neděli, « (jour) après dimanche ».

pondělím (plural dative)
pondělích (plural locative)
pondělím (singular instrumental)
pondělími (plural instrumental)

Nemám rád pondělí.


poschodí

→ voir po, schod et schody : « après les marches, l’escalier ».

poschodím (plural dative)
poschodích (plural locative)
poschodím (singular instrumental)
poschodími (plural instrumental)


postel

Du vieux slave постеля, postelja qui donne le russe постель, le polonais pościel, le bulgare постелка (« literie, litière »), постіль en ukrainien, le slovaque posteľ. Le vieux slave est proprement le déverbal de *postlati (→ voir po- et stlát), c'est-à-dire « ce qui est étendu [pour se coucher dessus ou dessous] », paillasse, édredon, draps, etc. Par métonymie, il a pris le sens de « lit, meuble dans lequel on dort ».

postele (plural nominative)
postele (singular genitive)
postelí (plural genitive)
posteli (singular dative)
postelím (plural dative)
postele (plural accusative)
posteli (singular vocative)
postele (plural vocative)
posteli (singular locative)
postelích (plural locative)
postelí (singular instrumental)
postelemi (plural instrumental)

povlečená postel.

lit fait, lit garni de ses draps et couvertures.


prapor

Du vieux slave porpor qui donne le polonais proporzec, le russe прапор, prápor ; le vieux slave est la réduplication du radical *per- (« voler ») qui donne pero (« plume »).

prapory (plural nominative)
praporu (singular genitive)
praporů (plural genitive)
praporu (singular dative)
praporům (plural dative)
prapory (plural accusative)
prapore (singular vocative)
prapory (plural vocative)
praporu (singular locative)
praporech (plural locative)
praporem (singular instrumental)
prapory (plural instrumental)

Opustit svůj prapor.

Tankový prapor.


prase

prasata (plural nominative)
prasete (singular genitive)
prasat (plural genitive)
praseti (singular dative)
prasatům (plural dative)
prasata (plural accusative)
prasata (plural vocative)
praseti (singular locative)
prasatech (plural locative)
prasetem (singular instrumental)
prasaty (plural instrumental)


prázdný

Du vieux slave праздьнъ, porzdinu qui donne próżny en polonais, prozny en lusatien, праздный (ru), порожний (ru) en russe, prazan en serbo-croate, etc.

prázdná (masculine singular nominative)
prázdné (singular nominative)
prázdná (masculine singular vocative)
prázdné (singular vocative)
prázdného (singular accusative)
prázdnou (masculine singular accusative)
prázdné (singular accusative)
prázdného (singular genitive)
prázdné (masculine singular genitive)
prázdného (singular genitive)
prázdném (singular locative)
prázdné (masculine singular locative)
prázdném (singular locative)
prázdnému (singular dative)
prázdné (masculine singular dative)
prázdnému (singular dative)
prázdným (singular instrumental)
prázdnou (masculine singular instrumental)
prázdným (singular instrumental)
prázdní (plural nominative)
prázdné (masculine plural nominative)
prázdná (plural nominative)
prázdní (plural vocative)
prázdné (masculine plural vocative)
prázdná (plural vocative)
prázdné (plural accusative)
prázdná (plural accusative)
prázdných (plural genitive)
prázdných (plural locative)
prázdným (plural dative)
prázdnými (plural instrumental)

Prázdné ulice.

Prázdné fráze.


prosinec

Du vieux slave просиньць, prosinĭcĭ, équivalent dudérivé de siný (« luisant faiblement »), avec le préfixe pro- et le suffixe -ec.

V prosinci slavíme Vánoce.


proti

Cousin direct du grec homérique προτί, protí, du latin preti-um (« prix [contre-valeur] »), apparenté à pro, il provient du vieux slave противъ, protivъ qui donne le polonais przeciw, le russe против, protiv.

protivný

adverse, déplaisant, contraire, contrariant

stáli proti sobě.

ils se tenaient l'un en face de l'autre.

jít proti větru.

jedná proti otcově vůli.

il fait cela contre la volonté de son père.

protestovali proti násilí.

hlasovat proti návrhu.

očkovat proti spále.

proti tobě je hodný.


prst

(Siècle à préciser) Du vieux slave прьстъ, prьstъ qui donne aussi перст, perst en russe.

prsty (plural nominative)
prstu (singular genitive)
prstů (plural genitive)
prstu (singular dative)
prstům (plural dative)
prsty (plural accusative)
prste (singular vocative)
prsty (plural vocative)
prstu (singular locative)
prstech (plural locative)
prstem (singular instrumental)
prsty (plural instrumental)

Skřípl jsem si ruku do dveří. Bolí mě prst.

Je me suis coincé la main dans la porte. J’ai mal au doigt.


prsten

prsteny (plural nominative)
prstenu (singular genitive)
prstenů (plural genitive)
prstenu (singular dative)
prstenům (plural dative)
prsteny (plural accusative)
prstene (singular vocative)
prsteny (plural vocative)
prstenu (singular locative)
prstenech (plural locative)
prstenem (singular instrumental)
prsteny (plural instrumental)

snubní prsten.


rána

Du vieux slave рана, rana qui est pour *wrana (en vieux tchèque vrana signifiait « trou dans un tonneau ») ; de l'indo-européen commun *uer- « percer » qui donne aussi vřed.

rány (plural nominative)
rány (singular genitive)
rán (plural genitive)
ráně (singular dative)
ránám (plural dative)
ránu (singular accusative)
rány (plural accusative)
ráno (singular vocative)
rány (plural vocative)
ráně (singular locative)
ránách (plural locative)
ránou (singular instrumental)
ránami (plural instrumental)

Další rána pro Řecko, rating mu spadl rovnou o čtyři stupně.


ráno

rána (plural nominative)
rána (singular genitive)
rán (plural genitive)
ránu (singular dative)
ránům (plural dative)
rána (plural accusative)
rána (plural vocative)
ráně (singular locative)
ránu (singular locative)
ránech (plural locative)
ránem (singular instrumental)
rány (plural instrumental)


restaurace

Du français restaurant avec substitution du suffixe et changement de genre.

restaurací (plural genitive)
restauraci (singular dative)
restauracím (plural dative)
restauraci (singular accusative)
restauraci (singular locative)
restauracích (plural locative)
restaurací (singular instrumental)
restauracemi (plural instrumental)


rodina

Dérivé de rodit (« enfanter »), du proto-slave *rodina.

rodiny (plural nominative)
rodiny (singular genitive)
rodin (plural genitive)
rodině (singular dative)
rodinám (plural dative)
rodinu (singular accusative)
rodiny (plural accusative)
rodino (singular vocative)
rodiny (plural vocative)
rodině (singular locative)
rodinách (plural locative)
rodinou (singular instrumental)
rodinami (plural instrumental)

Žil jen pro svou rodinu.


růže

růží (plural genitive)
růži (singular dative)
růžím (plural dative)
růži (singular accusative)
růži (singular locative)
růžích (plural locative)
růží (singular instrumental)
růžemi (plural instrumental)


ruka

Du vieux slave рѫка, rǫka ; on le rapproche du latin tardif branca (« branche » → voir branže).

ruce (plural nominative)
ruky (singular genitive)
rukou (plural genitive)
ruk (plural genitive)
ruce (singular dative)
rukám (plural dative)
ruku (singular accusative)
ruce (plural accusative)
ruko (singular vocative)
ruce (plural vocative)
ruce (singular locative)
rukou (plural locative)
rukách (plural locative)
rukou (singular instrumental)
rukama (plural instrumental)
rukami (plural instrumental)

Le pluriel irrégulier est la trace du duel indo-européen → voir oba, prsa, noha, oko et ucho.

Než půjdete jíst, umyjte si ruce.

Strčil ruku do pytlíku.

Zlomil si ruku.

Faute de jeu, au football, fait de toucher la balle de la main.


ruský

ruská (masculine singular nominative)
ruské (singular nominative)
ruská (masculine singular vocative)
ruské (singular vocative)
ruského (singular accusative)
ruskou (masculine singular accusative)
ruské (singular accusative)
ruského (singular genitive)
ruské (masculine singular genitive)
ruského (singular genitive)
ruském (singular locative)
ruské (masculine singular locative)
ruském (singular locative)
ruskému (singular dative)
ruské (masculine singular dative)
ruskému (singular dative)
ruským (singular instrumental)
ruskou (masculine singular instrumental)
ruským (singular instrumental)
ruští (plural nominative)
ruské (masculine plural nominative)
ruská (plural nominative)
ruští (plural vocative)
ruské (masculine plural vocative)
ruská (plural vocative)
ruské (plural accusative)
ruská (plural accusative)
ruských (plural genitive)
ruských (plural locative)
ruským (plural dative)
ruskými (plural instrumental)

Ruská byrokracie často a jednoduše podléhala blahovůli carského dvora a obecně postrádala některé hlavní charakteristiky moderní byrokracie jako jsou řádné procedury, pevně stanovené institucionální vztahy nebo řádné právní postupy.


rybář

Dérivé de ryba (« poisson »), avec le suffixe -ář.

rybáři (plural nominative)
rybáře (singular genitive)
rybářů (plural genitive)
rybáři (singular dative)
rybářům (plural dative)
rybáře (singular accusative)
rybáře (plural accusative)
rybáři (singular vocative)
rybáři (plural vocative)
rybáři (singular locative)
rybářích (plural locative)
rybářem (singular instrumental)
rybáři (plural instrumental)
rybářka (feminine)


rytmus

rytmy (plural nominative)
rytmu (singular genitive)
rytmů (plural genitive)
rytmu (singular dative)
rytmům (plural dative)
rytmy (plural accusative)
rytme (singular vocative)
rytmy (plural vocative)
rytmu (singular locative)
rytmech (plural locative)
rytmem (singular instrumental)
rytmy (plural instrumental)


sám

Du vieux slave самъ, samъ qui donne aussi samý, le russe сам ; plus avant, apparenté à l’anglais same, au grec ancien ὁμός, homós (« semblable, pareil »), au latin semel (« semblable »).

sama (singular)
samo (singular)
sami (masculine animate plural)
samy (masculine inanimate plural)
samy (plural)
sama (plural)

Nechci být sám.

Ty sám to víš nejlíp.

Toi-même, tu sais mieux [que quiconque ce qu'il faut faire].

Již sám velký mistr to říkal.


schopný

→ voir s-, chopit et -ný ; de facto même construction que capable construit sur le radical de capere (« prendre »).

schopná (masculine singular nominative)
schopné (singular nominative)
schopná (masculine singular vocative)
schopné (singular vocative)
schopného (singular accusative)
schopnou (masculine singular accusative)
schopné (singular accusative)
schopného (singular genitive)
schopné (masculine singular genitive)
schopného (singular genitive)
schopném (singular locative)
schopné (masculine singular locative)
schopném (singular locative)
schopnému (singular dative)
schopné (masculine singular dative)
schopnému (singular dative)
schopným (singular instrumental)
schopnou (masculine singular instrumental)
schopným (singular instrumental)
schopní (plural nominative)
schopné (masculine plural nominative)
schopná (plural nominative)
schopní (plural vocative)
schopné (masculine plural vocative)
schopná (plural vocative)
schopné (plural accusative)
schopná (plural accusative)
schopných (plural genitive)
schopných (plural locative)
schopným (plural dative)
schopnými (plural instrumental)

Pověřte tím úkolem toho nejschopnějšího.


sedm

Týden má sedm dní.


sestřenice

sestřenic (plural genitive)
sestřenici (singular dative)
sestřenicím (plural dative)
sestřenici (singular accusative)
sestřenici (singular locative)
sestřenicích (plural locative)
sestřenicí (singular instrumental)
sestřenicemi (plural instrumental)
bratranec (masculine)

Dcera mojí tety je moje sestřenice.


sestra

Du vieux slave сєстра, sestra. Le sens de « infirmière » date du début du vingtième siècle quand la profession s’est laïcisée et que les sœurs des ordres hospitaliers n’ont plus eu le « monopole » des soins aux malades.

sestry (plural nominative)
sestry (singular genitive)
sester (plural genitive)
sestře (singular dative)
sestrám (plural dative)
sestru (singular accusative)
sestry (plural accusative)
sestro (singular vocative)
sestry (plural vocative)
sestře (singular locative)
sestrách (plural locative)
sestrou (singular instrumental)
sestrami (plural instrumental)

Sourozenci se divili sestřininu rozhodnutí.

Les frères et sœurs se sont étonnés de la décision de leur sœur.

Vlastní, nevlastní sestra.

Sœur, religieuse → voir jeptiška et řeholnice.

řádové sestry.

zdravotní sestra.


skála

Du vieux slave skala qui donne le polonais skała, le bulgare скала ; plus avant, apparenté au latin siliqua, silex.

skály (plural nominative)
skály (singular genitive)
skál (plural genitive)
skále (singular dative)
skálám (plural dative)
skálu (singular accusative)
skály (plural accusative)
skálo (singular vocative)
skály (plural vocative)
skále (singular locative)
skálách (plural locative)
skálou (singular instrumental)
skálami (plural instrumental)

Adršpašskoteplické skály, se svými stovkami izolovaných a bizarních skalních věží, jsou oblíbeným horolezeckým terénem.

Les rochers d'Adršpach, avec les centaines de tours rocheuses bizarres et isolées, sont un terrain de choix pour les grimpeurs.


sladký

sladká (masculine singular nominative)
sladké (singular nominative)
sladká (masculine singular vocative)
sladké (singular vocative)
sladkého (singular accusative)
sladkou (masculine singular accusative)
sladké (singular accusative)
sladkého (singular genitive)
sladké (masculine singular genitive)
sladkého (singular genitive)
sladkém (singular locative)
sladké (masculine singular locative)
sladkém (singular locative)
sladkému (singular dative)
sladké (masculine singular dative)
sladkému (singular dative)
sladkým (singular instrumental)
sladkou (masculine singular instrumental)
sladkým (singular instrumental)
sladcí (plural nominative)
sladké (masculine plural nominative)
sladká (plural nominative)
sladcí (plural vocative)
sladké (masculine plural vocative)
sladká (plural vocative)
sladké (plural accusative)
sladká (plural accusative)
sladkých (plural genitive)
sladkých (plural locative)
sladkým (plural dative)
sladkými (plural instrumental)

sladká mletá paprika.


slepice

Dans les langues slaves, n’existe qu’en tchèque ; peut-être, avec le sens de « oiseau qui ne voit pas bien la nuit », de slepý (« aveugle ») avec le suffixe -ice.

slepic (plural genitive)
slepici (singular dative)
slepicím (plural dative)
slepici (singular accusative)
slepici (singular locative)
slepicích (plural locative)
slepicí (singular instrumental)
slepicemi (plural instrumental)
kohout

vstávat se slepicemi.

Poule, femelle du coq.
Toute gallinacée femelle.

Viděl jsem mezi poli slepici bažanta.

J'ai vu une poule faisanne dans le champ.

Ta slepice na mě jen řve a neposlouchá mé oprávněné argumenty.

Cette punaise me gueule dessus et n'écoute même pas mes arguments.

Commère, personne qui rapporte des cancans.

Ta slepice všechno vyžvanila!

Karle, ty jsi ale slepice!


slovo

(Date à préciser) Du vieux slave слово, slovo → voir slout « être appelé, être réputé », sluch (« ouïe »), slyšet (« ouïe »), sláva (« gloire »).

slova (plural nominative)
slova (singular genitive)
slov (plural genitive)
slovu (singular dative)
slovům (plural dative)
slova (plural accusative)
slova (plural vocative)
slově (singular locative)
slovu (singular locative)
slovech (plural locative)
slovem (singular instrumental)
slovy (plural instrumental)

Věty se skládají ze slov.

Parole (engagement solennel) ; synonyme : slib.

Dal mu své slovo.

Svoboda slova.

Napsal slova na tuto melodii.

Il a écrit les paroles sur cette mélodie.


sluha

Du vieux slave sluga (« serviteur »), dont sont issus le russe слуга, sluga, le polonais sługa (pl).

De sluch et slyšet ; comparez avec le latin cliens.

Pokorny le rattache à un étymon indo-européen ^([1]) qui donne slua en gaélique irlandais, llu en gallois, lu en breton.

sluhové (plural nominative)
sluhy (singular genitive)
sluhů (plural genitive)
sluhovi (singular dative)
sluhům (plural dative)
sluhu (singular accusative)
sluhy (plural accusative)
sluho (singular vocative)
sluhové (plural vocative)
sluhovi (singular locative)
sluhech (plural locative)
sluhou (singular instrumental)
sluhy (plural instrumental)
služka (feminine)

Potom poručík Dub dal si zavolat sluhu Kunerta a poručil mu, aby sehnal džbán vody.

Jaroslav Hašek, Osudy dobrého vojáka Švejka za světové války


slunce

sluncí (plural genitive)
slunci (singular dative)
sluncím (plural dative)
slunci (singular locative)
sluncích (plural locative)
sluncem (singular instrumental)
slunci (plural instrumental)

Zapadá slunce, le soleil se couche.

Kočka se vyhřívala na slunci.


snad

Le mot fait snáď en slovaque, snaź en bas-sorabe, snadź en polonais, apparenté au russe снасть, snasť (« équipement pour la pêche, ligne, corde »), снадить, snadiť (« arranger »). Mais le lien et la dérivation sémantiques entre ces mots sont peu clairs.

Snad přijde.


snídaně

Dérivé de sníst, forme perfective de jíst (« manger »).

snídaní (plural genitive)
snídani (singular dative)
snídaním (plural dative)
snídani (singular accusative)
snídani (singular locative)
snídaních (plural locative)
snídaní (singular instrumental)
snídaněmi (plural instrumental)

K snídani naslano nebo nasladko, ke svačině, k polévce…

Au petit-déjeuner, salé ou sucré, en collation, avec une soupe...


soudce

soudci (plural nominative)
soudcové (plural nominative)
soudců (plural genitive)
soudci (singular dative)
soudcovi (singular dative)
soudcům (plural dative)
soudci (plural vocative)
soudcové (plural vocative)
soudci (singular locative)
soudcovi (singular locative)
soudcích (plural locative)
soudcem (singular instrumental)
soudci (plural instrumental)
soudkyně (feminine)


souhlasit

Composé de sou- (« avec ») et de hlásit, dérivé de hlas (« voix »). « Être d’accord », en tchèque, c'est étymologiquement « dire (la même chose) ensemble ».


soused

Du vieux slave сѫсѣдъ, sǫsědŭ qui donne súsed en slovaque, sąsiad en polonais, сусед/sused en serbo-croate, sosed en slovène, сосед en russe, съсед en bulgare ; plus avantdérivé de sedět, avec le préfixe sou- : celui qui siège à côté.

sousedi (plural nominative)
sousedové (plural nominative)
souseda (singular genitive)
sousedů (plural genitive)
sousedovi (singular dative)
sousedům (plural dative)
souseda (singular accusative)
sousedy (plural accusative)
sousede (singular vocative)
sousedi (plural vocative)
sousedové (plural vocative)
sousedovi (singular locative)
sousedech (plural locative)
sousedem (singular instrumental)
sousedy (plural instrumental)
sousedka (feminine)

Můj soused má na zahradě obrovského černého psa.

Pokud někoho uvidím během testu opisovat od souseda, dostane okamžitě nedostatečnou.

Si j'en vois un copier sur son voisin, je donne immédiatement un blâme.


spaní

De spát avec le suffixe -ní ; il est apparenté ^([1]) au grec ancien ὕπνος, hypnos (« sommeil ») qui est pour *sup-nos et au latin som-nus qui est pour *sop-nus.

spaním (plural dative)
spaních (plural locative)
spaním (singular instrumental)
spaními (plural instrumental)

V nohách postele je polštář plný dárků, který mi tam dala před spaním máma.

Au pied du lit se trouve un coussin plein de cadeaux que ma mère m'a offert avant de dormir.


spolu

De s- (« avec ») et polu, un ancien génitif de půl (« moitié »), au départ : « chacun pour moitié ».

Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství.

Tous les êtres humains naissent libres et égaux en dignité et en droits. Ils sont doués de raison et de conscience et doivent agir les uns envers les autres dans un esprit de fraternité.

vyměňovali si spolu pohledy.


srdce

srdcí (plural genitive)
srdci (singular dative)
srdcím (plural dative)
srdci (singular locative)
srdcích (plural locative)
srdcem (singular instrumental)
srdci (plural instrumental)

Trénink u sportovců představuje pro srdce zátěž.

Rozum říká ne, ale srdce křičí ano.

La raison dit non mais le cœur crie oui.

Čechy jsou srdcem Evropy.

Honza vynesl srdce a naši získali rychle sedm zdvihů v drahých barvách.


srpen

De srp (« serpe »), août étant le mois des moissons (à la serpe) → voir messidor.

srpny (plural nominative)
srpna (singular genitive)
srpnů (plural genitive)
srpnu (singular dative)
srpnům (plural dative)
srpny (plural accusative)
srpne (singular vocative)
srpny (plural vocative)
srpnu (singular locative)
srpnech (plural locative)
srpnem (singular instrumental)
srpny (plural instrumental)

Zahrada v srpnu - Sklízíme a zase sklízíme…

Le jardin en aout : on récolte encore et encore…


střecha

Du vieux slave стрѣха, strěxa qui a donné strecha en slovaque, strzecha (« toit de chaume ») en polonais, streha en slovène, стреха, strecha (« toit de chaume ») en russe.

střechy (plural nominative)
střechy (singular genitive)
střech (plural genitive)
střeše (singular dative)
střechám (plural dative)
střechu (singular accusative)
střechy (plural accusative)
střecho (singular vocative)
střechy (plural vocative)
střeše (singular locative)
střechách (plural locative)
střechou (singular instrumental)
střechami (plural instrumental)

Mít solární panel na střeše.


středa

De střed (« centre », « milieu ») : mercredi est le jour du milieu de la semaine.

středy (plural nominative)
středy (singular genitive)
střed (plural genitive)
středě (singular dative)
středám (plural dative)
středu (singular accusative)
středy (plural accusative)
středo (singular vocative)
středy (plural vocative)
středě (singular locative)
středách (plural locative)
středou (singular instrumental)
středami (plural instrumental)


stříbrný

Du vieux slave сьрєбрьнъ, sĭrebrĭnŭ → voir stříbro et -ný.

stříbrná (masculine singular nominative)
stříbrné (singular nominative)
stříbrná (masculine singular vocative)
stříbrné (singular vocative)
stříbrného (singular accusative)
stříbrnou (masculine singular accusative)
stříbrné (singular accusative)
stříbrného (singular genitive)
stříbrné (masculine singular genitive)
stříbrného (singular genitive)
stříbrném (singular locative)
stříbrné (masculine singular locative)
stříbrném (singular locative)
stříbrnému (singular dative)
stříbrné (masculine singular dative)
stříbrnému (singular dative)
stříbrným (singular instrumental)
stříbrnou (masculine singular instrumental)
stříbrným (singular instrumental)
stříbrní (plural nominative)
stříbrné (masculine plural nominative)
stříbrná (plural nominative)
stříbrní (plural vocative)
stříbrné (masculine plural vocative)
stříbrná (plural vocative)
stříbrné (plural accusative)
stříbrná (plural accusative)
stříbrných (plural genitive)
stříbrných (plural locative)
stříbrným (plural dative)
stříbrnými (plural instrumental)

stříbrné šperky.


stříbrný

vyměnil ideály za třicet stříbrných.

Il a vendu son âme (échangé son idéal) pour trente écus.


starý

Du vieux slave старъ, staru. C'est proprement un dérivé du verbe stati qui a donné stát et qui avait le sens de « résistant, qui dure longtemps », de là « qui a duré, ancien, vieux ». Il est apparenté à starat se.

stará (masculine singular nominative)
staré (singular nominative)
stará (masculine singular vocative)
staré (singular vocative)
starého (singular accusative)
starou (masculine singular accusative)
staré (singular accusative)
starého (singular genitive)
staré (masculine singular genitive)
starého (singular genitive)
starém (singular locative)
staré (masculine singular locative)
starém (singular locative)
starému (singular dative)
staré (masculine singular dative)
starému (singular dative)
starým (singular instrumental)
starou (masculine singular instrumental)
starým (singular instrumental)
staří (plural nominative)
staré (masculine plural nominative)
stará (plural nominative)
staří (plural vocative)
staré (masculine plural vocative)
stará (plural vocative)
staré (plural accusative)
stará (plural accusative)
starých (plural genitive)
starých (plural locative)
starým (plural dative)
starými (plural instrumental)

Je 10 let starý.

Rád vzpomíná na starou práci.

Il se souvient avec plaisir de son ancien travail.

Neučíš starého kocoura myši chytat.

On n’apprend pas à un vieux singe à faire la grimace.


starý

se décline comme l'adjectif masculin animé.

staří bydlí u mladých.

kde máš starou?


stěna

Du vieux slave стѣна, stěna → voir štěnice.

stěny (plural nominative)
stěny (singular genitive)
stěn (plural genitive)
stěně (singular dative)
stěnám (plural dative)
stěnu (singular accusative)
stěny (plural accusative)
stěno (singular vocative)
stěny (plural vocative)
stěně (singular locative)
stěnách (plural locative)
stěnou (singular instrumental)
stěnami (plural instrumental)

horolezecká stěna je stěna s úchyty určená pro lezení.

Un mur d'escalade est un mur avec des appuis pour grimper.


strážník

Motdérivé de strážný, avec le suffixe -ík.

strážníci (plural nominative)
strážníkové (plural nominative)
strážníka (singular genitive)
strážníků (plural genitive)
strážníkovi (singular dative)
strážníku (singular dative)
strážníkům (plural dative)
strážníka (singular accusative)
strážníky (plural accusative)
strážníku (singular vocative)
strážníci (plural vocative)
strážníkové (plural vocative)
strážníkovi (singular locative)
strážníku (singular locative)
strážnících (plural locative)
strážníkem (singular instrumental)
strážníky (plural instrumental)
strážnice (feminine)

Sokolov má romského strážníka. Osvědčil se, dostal uniformu a zbraň.

Sokolov a un policier rom. Il a fait ses preuves, obtenu un uniforme et une arme.


stroj

Du vieux slave stroj qui donne aussi strój (pl) en polonais, строй (ru) en russe ; ancien déverbal du verbe devenu strojit (« ornementer »).

stroje (plural nominative)
stroje (singular genitive)
strojů (plural genitive)
stroji (singular dative)
strojům (plural dative)
stroje (plural accusative)
stroji (singular vocative)
stroje (plural vocative)
stroji (singular locative)
strojích (plural locative)
strojem (singular instrumental)
stroji (plural instrumental)

parní stroj, šicí stroj.


stroj

Deuxième personne du singulier de l’impératif de strojit.


strom

Dans les autres langues slaves (à l’exception du slovaque ci-dessus), le sens « arbre » est tenu par les équivalents de dřevo ; strom est proprement le déverbal de strmět (« être élevé, s'élever » → voir strmý) ; comparez avec l’étymologie du latin arbor : « haute plante ».

stromy (plural nominative)
stromu (singular genitive)
stromů (plural genitive)
stromu (singular dative)
stromům (plural dative)
stromy (plural accusative)
strome (singular vocative)
stromy (plural vocative)
stromu (singular locative)
stromech (plural locative)
stromem (singular instrumental)
stromy (plural instrumental)

Skácet strom.


strýc

Du protoslave *stryj (« oncle paternel ») dont sont issus, le plus souvent avec suffixation diminutive (→ voir -ec pour le tchèque) stric en bosniaque, slovène et serbo-croate (стриц en cyrillique), стрико, stryko en bulgare (régionalisme), stryj, stryjek en polonais.

La racine protoslave peut s’apparenter au lithuanien strújus (« vieillard ») et à une racine indoeuropéenne *stru- (« vieux, vénérable ») ; une autre hypothèse est de le faire remonter à la racine indoeuropéenne *patru (« paternel » → voir patruus « oncle maternel » en latin) de *pater (« père »), avec une évolution consonnantique compliquée sachant que le groupe \pt\ évolue parfois en \st\ entre l’indo-européen commun et le protoslave.

strýci (plural nominative)
strýce (singular genitive)
strýců (plural genitive)
strýci (singular dative)
strýcům (plural dative)
strýce (singular accusative)
strýce (plural accusative)
strýci (singular vocative)
strýci (plural vocative)
strýci (singular locative)
strýcích (plural locative)
strýcem (singular instrumental)
strýci (plural instrumental)


studený

Du vieux slave стѹдєнъ, studenŭ (« froid ») qui est selon toute logique linguistique l'ancien participe passif du verbe studiti qui a donné stydnout (« refroidir ») et stydět se (« être timide ») → voir stud.

studená (masculine singular nominative)
studené (singular nominative)
studená (masculine singular vocative)
studené (singular vocative)
studeného (singular accusative)
studenou (masculine singular accusative)
studené (singular accusative)
studeného (singular genitive)
studené (masculine singular genitive)
studeného (singular genitive)
studeném (singular locative)
studené (masculine singular locative)
studeném (singular locative)
studenému (singular dative)
studené (masculine singular dative)
studenému (singular dative)
studeným (singular instrumental)
studenou (masculine singular instrumental)
studeným (singular instrumental)
studení (plural nominative)
studené (masculine plural nominative)
studená (plural nominative)
studení (plural vocative)
studené (masculine plural vocative)
studená (plural vocative)
studené (plural accusative)
studená (plural accusative)
studených (plural genitive)
studených (plural locative)
studeným (plural dative)
studenými (plural instrumental)

nejstudenější den v roce

studená válka.


stůl

Du vieux slave stol qui donne le polonais stół, le russe стол, le slovaque stôl, le croate stol. Le vieux slave est apparenté à stolice (« siège ») ; plus avant à stool en anglais, Stahl en allemand : indo-européen commun *stə-lo, « être sur pied », extension en -l du radical qui a donné stát.

stoly (plural nominative)
stolu (singular genitive)
stolů (plural genitive)
stolu (singular dative)
stolům (plural dative)
stoly (plural accusative)
stole (singular vocative)
stoly (plural vocative)
stole (singular locative)
stolu (singular locative)
stolech (plural locative)
stolem (singular instrumental)
stoly (plural instrumental)

podílet se na kulatém stolu.


svět

Proprement un ancien déverbal de svítit (« briller ») et doublet lexical de svit (« lueur ») → voir město et místo au sujet de la diphtongue ě. Voyez světlo (« lumière »).

Du vieux slave свѣтъ, světъ, qui donne svet en slovaque, świat en polonais, svet/svijet en serbo-croate, свят svjat en bulgare, світ svit en ukrainien, свет svet en russe, biélorusse et macédonien. Il est apparenté à white en anglais.

Le radical indo-européen ^([1]) *k̂ueit- a, sans satemisation du \k\, donné květ (« fleur »).

světy (plural nominative)
světa (singular genitive)
světů (plural genitive)
světu (singular dative)
světům (plural dative)
světy (plural accusative)
světe (singular vocative)
světy (plural vocative)
světě (singular locative)
světech (plural locative)
světem (singular instrumental)
světy (plural instrumental)

Monde, terre, univers, ensemble des choses visibles.

Je to největší budova na světě.

C'est la construction la plus haute au monde.

za nic na světě.

Válka světů.

La Guerre des mondes, roman de H.G. Wells.

Monde, étranger, partie lointaine du monde.

Honza šel do světa ^([2]).

Pes patří do světa zvířat.

Ve světě ekonomie je jednička.


světlo

Du vieux slave qui donne le slovaque svetlo, le polonais światło, le serbo-croate svjetlo, свјетло, l’ukrainien світло, le russe светло, свет ; plus avant, neutre substantivé de světlý, lui-même de svět (pour le radical), svítit (pour le sens).

světla (plural nominative)
světla (singular genitive)
světel (plural genitive)
světlu (singular dative)
světlům (plural dative)
světla (plural accusative)
světla (plural vocative)
světle (singular locative)
světlu (singular locative)
světlech (plural locative)
světlem (singular instrumental)
světly (plural instrumental)

Slunce nám dává světlo a teplo.

Source lumineuse, lampe, éclairage, feu.

pouliční světlo.

zadní světla.

Opět budeme platit více peněz za světlo a za vodu.

Viděl jsem ho také v poněkud jiném světle.

On voyait cela sous un angle différent [sous un autre jour].

Když jsem k němu přišel, ještě mu svítila světla.

Domů přišel až za světla.

Stály jsme na těch světlech snad hodinu.


svobodný

Du vieux slave свободьнъ, svobodĭnŭ → voir svoboda et -ný.

svobodná (masculine singular nominative)
svobodné (singular nominative)
svobodná (masculine singular vocative)
svobodné (singular vocative)
svobodného (singular accusative)
svobodnou (masculine singular accusative)
svobodné (singular accusative)
svobodného (singular genitive)
svobodné (masculine singular genitive)
svobodného (singular genitive)
svobodném (singular locative)
svobodné (masculine singular locative)
svobodném (singular locative)
svobodnému (singular dative)
svobodné (masculine singular dative)
svobodnému (singular dative)
svobodným (singular instrumental)
svobodnou (masculine singular instrumental)
svobodným (singular instrumental)
svobodní (plural nominative)
svobodné (masculine plural nominative)
svobodná (plural nominative)
svobodní (plural vocative)
svobodné (masculine plural vocative)
svobodná (plural vocative)
svobodné (plural accusative)
svobodná (plural accusative)
svobodných (plural genitive)
svobodných (plural locative)
svobodným (plural dative)
svobodnými (plural instrumental)

première phrase de la Déclaration universelle des droits de l'Homme

Libéral (en parlant des arts, des métiers).

svobodné povolání.

svobodná matka.


sympatie

sympatií (plural genitive)
sympatii (singular dative)
sympatiím (plural dative)
sympatii (singular accusative)
sympatii (singular locative)
sympatiích (plural locative)
sympatií (singular instrumental)
sympatiemi (plural instrumental)


sýr

Du vieux slave сыръ, syrъ qui donne le slovaque syr, le polonais ser, le serbe et ukrainien сир, le russe сыр, le slovène sir ; du radical indo-européen *sūro- qui donne l'anglais sour, l'allemand sauer, le français sur→ voir surový et syrový.

sýry (plural nominative)
sýru (singular genitive)
sýrů (plural genitive)
sýru (singular dative)
sýrům (plural dative)
sýry (plural accusative)
sýre (singular vocative)
sýry (plural vocative)
sýru (singular locative)
sýrech (plural locative)
sýrem (singular instrumental)
sýry (plural instrumental)
Ementál a jiné různé druhy sýra.

kozí sýry.

strouhaný sýr.


tři

tří (singular genitive)
třem (singular dative)
třech (singular locative)
třemi (singular instrumental)

Král měl tři syny.

(Sous-entendant hodina)Vlak přijíždí ve tři.


třída

Déverbal de třídit (« ranger, classer »).

třídy (plural nominative)
třídy (singular genitive)
tříd (plural genitive)
třídě (singular dative)
třídám (plural dative)
třídu (singular accusative)
třídy (plural accusative)
třído (singular vocative)
třídy (plural vocative)
třídě (singular locative)
třídách (plural locative)
třídou (singular instrumental)
třídami (plural instrumental)

V naší třídě je dvacet žáků.

Třída má okna obrácená k jihu.

Les fenêtres de la classe donnent au sud.

HMS Lion byl britský bitevní křižník stejnojmenné třídy.

Le Lion était un croiseur de la classe éponyme.

Classe, catégorie plus ou moins luxueuse de transport.

Máme zakoupené letenky turistické třídy.

Na Národní třídě v Praze.

Proklamovaným cílem marxismu bylo zlepšení postavení dělnické třídy.

Le but affiché par le marxisme était d’améliorer le sort de la classe ouvrière.

Do třídy jednoděložných rostlin patří asi 2000 rodů.

La classe des Monocotylédones compte environ 2000 genres de plantes.


tady

Composé de ten (« ce ») → voir kudy et tudy au sujet du suffixe -dy. Comparez avec le latin ibi-dem.

Stojím tady.


také

Faisait takež en vieux tchèque, c'est proprement le neutre adverbialisé de taký (« tel »).

Byl tam on a ona také.


teď

Tak jdi nebo běž nebo jeď
Vezmi nohy na ramena
Jdi nebo běž nebo leť
Jsi-li hlava otevřená
Běž raděj hned radši teď
Broď se třeba po kolena
Uzlík svúj sbal nečekej dál.

La traduction en français de l’exemple manque. (Ajouter)


tělo

Du vieux slave тѣло, tělo (dont le génitif, tělese donne těleso, « corps physique ou céleste »).

těla (plural nominative)
těla (singular genitive)
těl (plural genitive)
tělu (singular dative)
tělům (plural dative)
těla (plural accusative)
těla (plural vocative)
těle (singular locative)
tělech (plural locative)
tělem (singular instrumental)
těly (plural instrumental)

Lidské tělo, le corps humain.

Tělo dokumentu.

Dát ruce od těla, ôter les mains du tronc.


téma

témata (plural nominative)
tématu (singular genitive)
témat (plural genitive)
tématu (singular dative)
tématům (plural dative)
témata (plural accusative)
témata (plural vocative)
tématu (singular locative)
tématech (plural locative)
tématem (singular instrumental)
tématy (plural instrumental)

Hlavní témata.


tma

Du vieux slave тьма, tǐma qui donne le russe тьма, le polonais ćma (« papillon de nuit »), le slovène tema, etc. Il est apparenté à stín (« ombre »).

bylo tu všude kolem zima a tma.


tma

tmy (plural nominative)
tmy (singular genitive)
tem (plural genitive)
tmě (singular dative)
tmám (plural dative)
tmu (singular accusative)
tmy (plural accusative)
tmo (singular vocative)
tmy (plural vocative)
tmě (singular locative)
tmách (plural locative)
tmou (singular instrumental)
tmami (plural instrumental)

V tmách, dans le noir, dans l'obscurité.

Země pak byla nesličná a pustá, a tma byla nad propastí, a Duch Boží vznášel se nad vodami.

La terre était informe et vide ; les ténèbres couvraient l’abîme, et l’Esprit de Dieu se mouvait au-dessus des eaux.


tmavý

tmavá (masculine singular nominative)
tmavé (singular nominative)
tmavá (masculine singular vocative)
tmavé (singular vocative)
tmavého (singular accusative)
tmavou (masculine singular accusative)
tmavé (singular accusative)
tmavého (singular genitive)
tmavé (masculine singular genitive)
tmavého (singular genitive)
tmavém (singular locative)
tmavé (masculine singular locative)
tmavém (singular locative)
tmavému (singular dative)
tmavé (masculine singular dative)
tmavému (singular dative)
tmavým (singular instrumental)
tmavou (masculine singular instrumental)
tmavým (singular instrumental)
tmaví (plural nominative)
tmavé (masculine plural nominative)
tmavá (plural nominative)
tmaví (plural vocative)
tmavé (masculine plural vocative)
tmavá (plural vocative)
tmavé (plural accusative)
tmavá (plural accusative)
tmavých (plural genitive)
tmavých (plural locative)
tmavým (plural dative)
tmavými (plural instrumental)


tráva

Du vieux slave трѣва, trava qui donne le polonais trawa, le croate trava, le russe трава, trava, etc. → voir trávit et třít.

trávy (plural nominative)
trávy (singular genitive)
tráv (plural genitive)
trávě (singular dative)
trávám (plural dative)
trávu (singular accusative)
trávy (plural accusative)
trávo (singular vocative)
trávy (plural vocative)
trávě (singular locative)
trávách (plural locative)
trávou (singular instrumental)
trávami (plural instrumental)

Nekouříme trávu jen zkoušíme novy druh tabáku.

On ne fume pas de l'herbe, on teste seulement un nouveau type de tabac.

sekat trávu.


tužka

tužky (plural nominative)
tužky (singular genitive)
tužek (plural genitive)
tužce (singular dative)
tužkám (plural dative)
tužku (singular accusative)
tužky (plural accusative)
tužko (singular vocative)
tužky (plural vocative)
tužce (singular locative)
tužkách (plural locative)
tužkou (singular instrumental)
tužkami (plural instrumental)

Vždy měl připravenu ostře ořezanou tužku.


tupý

tupá (masculine singular nominative)
tupé (singular nominative)
tupá (masculine singular vocative)
tupé (singular vocative)
tupého (singular accusative)
tupou (masculine singular accusative)
tupé (singular accusative)
tupého (singular genitive)
tupé (masculine singular genitive)
tupého (singular genitive)
tupém (singular locative)
tupé (masculine singular locative)
tupém (singular locative)
tupému (singular dative)
tupé (masculine singular dative)
tupému (singular dative)
tupým (singular instrumental)
tupou (masculine singular instrumental)
tupým (singular instrumental)
tupí (plural nominative)
tupé (masculine plural nominative)
tupá (plural nominative)
tupí (plural vocative)
tupé (masculine plural vocative)
tupá (plural vocative)
tupé (plural accusative)
tupá (plural accusative)
tupých (plural genitive)
tupých (plural locative)
tupým (plural dative)
tupými (plural instrumental)

tupý úhel.

tupý výraz.

tupý nůž.

Sourd, terne, éteint, engourdi, doux, mat.

tupý přízvuk.


tvář

Du vieux slave тварь, tvarĭ (« création, créature »), ancien déverbal de tvořit, tvářit → voir tvor, tvar et tovar.

tváře (plural nominative)
tváře (singular genitive)
tváří (plural genitive)
tváři (singular dative)
tvářím (plural dative)
tváře (plural accusative)
tváři (singular vocative)
tváře (plural vocative)
tváři (singular locative)
tvářích (plural locative)
tváří (singular instrumental)
tvářemi (plural instrumental)

Ta dívka má krásnou tvář.

tváří v tvář, face à face.

Na tváři má pihu.

Face, figure, visage.
Homme, être humain.

Na ulici potkávám samé neznámé tváře.

Dans la rue, je croise toujours les mêmes personnes.

tvář krajiny.

vůdcova pravá tvář.


týden

Composé de týž (« même ») et den (« jour ») : « le même jour » (c-à-d. la répétition régulière du même jour. Comparez avec le polonais tydzień, l'ukrainien тиждень, týždenь, le croate tjedan, le biélorusse тыдзень, tidzien’, le slovaque týždeň. Le mot ne s'est répandu que chez les Slaves catholiques : le russe a неделя (→ voir neděle).

týdny (plural nominative)
týdnu (singular genitive)
týdnů (plural genitive)
týdnu (singular dative)
týdni (singular dative)
týdnům (plural dative)
týdny (plural accusative)
týdne (singular vocative)
týdny (plural vocative)
týdnu (singular locative)
týdni (singular locative)
týdnech (plural locative)
týdnem (singular instrumental)
týdny (plural instrumental)

Minulý týden.


úřad

úřady (plural nominative)
úřadu (singular genitive)
úřadů (plural genitive)
úřadu (singular dative)
úřadům (plural dative)
úřady (plural accusative)
úřade (singular vocative)
úřady (plural vocative)
úřadu (singular locative)
úřadech (plural locative)
úřadem (singular instrumental)
úřady (plural instrumental)

Dnes jsem musel jednat s úřady.

Aujourd'hui, j'ai du négocier avec l'administration.

O co chcete žádat na úřadu práce?

Que souhaitez-vous demander à l'agence pour l'emploi ?

Podle dat Českého statistického úřadu byla loni spotřeba piva nejnižší od roku 1989. (27. 5. 2024)

Selon les données de l'Office tchèque des statistiques, la consommation de bière l'année dernière était la plus faible depuis 1989.

Je v úřadu už mnoho let. Il est en poste depuis fort longtemps.


účet

De čítat (« compter ») avec le préfixe u- → voir součet.

účty (plural nominative)
účtu (singular genitive)
účtů (plural genitive)
účtu (singular dative)
účtům (plural dative)
účty (plural accusative)
účte (singular vocative)
účty (plural vocative)
účtu (singular locative)
účte (singular locative)
účtech (plural locative)
účtem (singular instrumental)
účty (plural instrumental)

Webové aplikace Microsoft Office propojené s účty na Facebooku nabízí Microsoft od Dubna 2010 na adrese www.docs.com.

Češi stále spoří na běžných účtech.

Les Tchèques épargnent toujours sur les comptes courants.

účet prosím.

Byla překvapená, když viděla účet za svůj nový účes!


učitel

Motdérivé de učit (« enseigner »), avec le suffixe -el.

učitelé (plural nominative)
učitele (singular genitive)
učitelů (plural genitive)
učiteli (singular dative)
učitelům (plural dative)
učitele (singular accusative)
učitele (plural accusative)
učiteli (singular vocative)
učiteli (plural vocative)
učiteli (singular locative)
učitelích (plural locative)
učitelem (singular instrumental)
učiteli (plural instrumental)
učitelka (feminine)

Pracuje jako učitel na průmyslové škole.


uhlí

Forme collatérale neutre de uhel (« fusain, charbon »).


ulice

Du vieux slave ulica (« voie étroite ») que les linguistes rapprochent de l’indo-européen *aulo (« tube ») → voir alvus, alveus et alveolus en latin.

ulic (plural genitive)
ulici (singular dative)
ulicím (plural dative)
ulici (singular accusative)
ulici (singular locative)
ulicích (plural locative)
ulicí (singular instrumental)
ulicemi (plural instrumental)

ulice Na Příkopech.


umění

uměním (plural dative)
uměních (plural locative)
uměním (singular instrumental)
uměními (plural instrumental)

Avantgardní umění je etapa ve vývoji moderního umění.


únor

Étymologie incertaine, peut-être de nořit (« plonger »).

únory (plural nominative)
únoru (singular genitive)
únorů (plural genitive)
únoru (singular dative)
únorům (plural dative)
únory (plural accusative)
únore (singular vocative)
únory (plural vocative)
únoru (singular locative)
únorech (plural locative)
únorem (singular instrumental)
únory (plural instrumental)

Únor bílý - pole sílí.


úraz

Déverbal de urazit (« léser, blesser, vexer »).

úrazy (plural nominative)
úrazu (singular genitive)
úrazů (plural genitive)
úrazu (singular dative)
úrazům (plural dative)
úrazy (plural accusative)
úraze (singular vocative)
úrazy (plural vocative)
úrazu (singular locative)
úrazech (plural locative)
úrazem (singular instrumental)
úrazy (plural instrumental)

pracovní úraz.


ústa

úst (plural genitive)
ústům (plural dative)
ústech (plural locative)
ústy (plural instrumental)

srdce moudrého dává jeho ústům prozíravost a na jeho rty přidává znalosti.


úterý

Du vieux tchèque vtery « deuxième (jour de la semaine) » → voir wtorek en polonais, utorok en slovaque, вторник, vtornik en russe : du vieux slave въторъ, vŭtorŭ ou ǫtorъ (ǫ- et vъ- sont des variantes du même préfixe → voir v-, ú- et u-).

úterým (plural dative)
úterých (plural locative)
úterým (singular instrumental)
úterými (plural instrumental)

Každé úterý.


všude

Du vieux slave вьсьдє, vĭsĭde → voir vše, všechen et však et pour le suffixe → voir zde, kudy et tudy.

všude ve světě.

mít oči všude.


vždy

Faisait vešdy en vieux tchèque, de veš, « tout » → voir všechen, avec le suffixe adverbial -dy → voir kdy et tady.

Vždy mluví pravdu.


vždycky

Američané odhalili síť ruských špionů díky informacím od jejich šéfa – plukovníka Ščerbakova. A jak pravil ruský premiér Putin: „Zrádci vždycky skončí špatně...“

Vždycky, když spolu mluvili, začali se hádat.


vagon

vagony (plural nominative)
vagonu (singular genitive)
vagonů (plural genitive)
vagonu (singular dative)
vagonům (plural dative)
vagony (plural accusative)
vagone (singular vocative)
vagony (plural vocative)
vagonu (singular locative)
vagonech (plural locative)
vagonem (singular instrumental)
vagony (plural instrumental)

osobní, nákladní, služební, poštovní, jídelní vagony.


vajíčko

vajíčka (plural nominative)
vajíčka (singular genitive)
vajíček (plural genitive)
vajíčku (singular dative)
vajíčkům (plural dative)
vajíčka (plural accusative)
vajíčka (plural vocative)
vajíčku (singular locative)
vajíčcích (plural locative)
vajíčkách (plural locative)
vajíčkem (singular instrumental)
vajíčky (plural instrumental)


válka

N'existe qu'en tchèque et en polonais (walka), les autres langues slaves utilisent des équivalents de vojna qui a pris un sens spécifique en tchèque. Possible déverbal de válet qui, en vieux tchèque, avait le sens de « guerroyer » ou plutôt un emprunt au vieux haut allemand wal (« champ de bataille »), avec le suffixe -ka.

války (plural nominative)
války (singular genitive)
válek (plural genitive)
válce (singular dative)
válkám (plural dative)
válku (singular accusative)
války (plural accusative)
válko (singular vocative)
války (plural vocative)
válce (singular locative)
válkách (plural locative)
válkou (singular instrumental)
válkami (plural instrumental)

Sousední státy mezi sebou vedly válku.

Knoflíková válka.

Obchodní řetězce vedou válku o zákazníka.


váza

vázy (plural nominative)
vázy (singular genitive)
váz (plural genitive)
váze (singular dative)
vázám (plural dative)
vázu (singular accusative)
vázy (plural accusative)
vázo (singular vocative)
vázy (plural vocative)
váze (singular locative)
vázách (plural locative)
vázou (singular instrumental)
vázami (plural instrumental)


včela

včely (plural nominative)
včely (singular genitive)
včel (plural genitive)
včele (singular dative)
včelám (plural dative)
včelu (singular accusative)
včely (plural accusative)
včelo (singular vocative)
včely (plural vocative)
včele (singular locative)
včelách (plural locative)
včelou (singular instrumental)
včelami (plural instrumental)

včela medonosná.


včera

Du vieux slave vьčera qui donne včera en slovaque, wczoraj en polonais, вчера en bulgare et en russe, jučer en croate, etc. On l'analyse comme l'adverbialisation de l'ancien instrumental de večer (« soir »).

včera večer.


vdova

Du vieux slave въдова, vŭdova. Le masculin vdovec est une création récente avec rajout du suffixe -ec à ce mot : la société patriarcale indo-européenne ne connaissait pas le veuvage masculin.

vdovy (plural nominative)
vdovy (singular genitive)
vdov (plural genitive)
vdově (singular dative)
vdovám (plural dative)
vdovu (singular accusative)
vdovy (plural accusative)
vdovo (singular vocative)
vdovy (plural vocative)
vdově (singular locative)
vdovách (plural locative)
vdovou (singular instrumental)
vdovami (plural instrumental)
vdovec (masculine)

černá vdova je jedovatý pavouk.

Une veuve noire est une araignée venimeuse.


věž

Du vieux slave вѣжа, věža, doublet lexical de vůz, les chariots servant de maison aux nomades slaves des plaines d'Europe orientale → voir dům, « maison en dur ».

věže (plural nominative)
věže (singular genitive)
věží (plural genitive)
věži (singular dative)
věžím (plural dative)
věže (plural accusative)
věži (singular vocative)
věže (plural vocative)
věži (singular locative)
věžích (plural locative)
věží (singular instrumental)
věžemi (plural instrumental)

Eiffelova věž.

chladicí věž.

tah věží.


věc

věci (plural nominative)
věci (singular genitive)
věcí (plural genitive)
věci (singular dative)
věcem (plural dative)
věci (plural accusative)
věci (singular vocative)
věci (plural vocative)
věci (singular locative)
věcech (plural locative)
věcí (singular instrumental)
věcmi (plural instrumental)

Kam mám dát ty věci?

Affaire (se dit autant en termes de commerce, de criminalité que neutre : « mes affaires »).

Věc Makropoulos


večer

večery (plural nominative)
večera (singular genitive)
večerů (plural genitive)
večeru (singular dative)
večerům (plural dative)
večery (plural accusative)
večere (singular vocative)
večery (plural vocative)
večeru (singular locative)
večerech (plural locative)
večerem (singular instrumental)
večery (plural instrumental)

Uvidíme se večer.

od rána do večera ^([1]).


vejce

Avec un v- prosthétique qui, dans les langues slaves, n'existe qu'en tchèque et dans le slovaque vajce (sk), du vieux slave аице, ajce qui donne le polonais jajko (pl), le russe яйцо (ru), le vieux slave est le diminutif de *aje apparenté à egg en anglais, ovum en latin.

vajec (plural genitive)
vejci (singular dative)
vejcím (plural dative)
vejci (singular locative)
vejcích (plural locative)
vejcem (singular instrumental)
vejci (plural instrumental)

Samička kosa sedí v hnízdě na vejcích.

la femelle du merle couve ses œuf dans le nid.

podobný jako vejce vejci.

ressemblant comme deux gouttes d'eau (comme un œuf à un autre œuf).


věk

věky (plural nominative)
věku (singular genitive)
věků (plural genitive)
věku (singular dative)
věkům (plural dative)
věky (plural accusative)
věku (singular vocative)
věky (plural vocative)
věku (singular locative)
věcích (plural locative)
věkem (singular instrumental)
věky (plural instrumental)

Zlatý věk, âge d’or.

Krize středního věku.

(Crise du milieu de la vie) démon de midi.

Spokojenost se podle průzkumu zvyšuje s úrovní dosaženého vzdělání nebo s příjmem domácnosti. Klesá naopak s věkem.

Selon l'enquête, la satisfaction augmente avec le niveau d'éducation atteint ou avec le revenu du ménage. Au contraire, elle diminue avec l'âge.


velbloud

velbloudi (plural nominative)
velbloudové (plural nominative)
velblouda (singular genitive)
velbloudů (plural genitive)
velbloudovi (singular dative)
velbloudům (plural dative)
velblouda (singular accusative)
velbloudy (plural accusative)
velbloude (singular vocative)
velbloudi (plural vocative)
velbloudové (plural vocative)
velbloudovi (singular locative)
velbloudech (plural locative)
velbloudem (singular instrumental)
velbloudy (plural instrumental)


venkov

Motdérivé de venek (« dehors »), avec le suffixe -ov.

venkovy (plural nominative)
venkova (singular genitive)
venkovů (plural genitive)
venkovu (singular dative)
venkovům (plural dative)
venkovy (plural accusative)
venkove (singular vocative)
venkovy (plural vocative)
venkově (singular locative)
venkovech (plural locative)
venkovem (singular instrumental)
venkovy (plural instrumental)

Venkov je prostor mimo městské osídlení, který je charakterizován nižší hustotou zalidnění a tradičně zaměřen na zemědělství.


ves

Du vieux slave вьсь, vǐsǐ → voir vicus en latin.

vsi (plural nominative)
vsi (singular genitive)
vsí (plural genitive)
vsi (singular dative)
vsím (plural dative)
vsi (plural accusative)
vsi (singular vocative)
vsi (plural vocative)
vsi (singular locative)
vsích (plural locative)
vsí (singular instrumental)
vsemi (plural instrumental)

Naše ves má asi dvě stě obyvatel.

Notre village compte environ deux-cents habitants.


vesnice

vesnic (plural genitive)
vesnici (singular dative)
vesnicím (plural dative)
vesnici (singular accusative)
vesnici (singular locative)
vesnicích (plural locative)
vesnicí (singular instrumental)
vesnicemi (plural instrumental)

Za vesnicí.


větev

větve (plural nominative)
větve (singular genitive)
větví (plural genitive)
větvi (singular dative)
větvím (plural dative)
větve (plural accusative)
větvi (singular vocative)
větve (plural vocative)
větvi (singular locative)
větvích (plural locative)
větví (singular instrumental)
větvemi (plural instrumental)

větev stromu.

větev rodu.


víno

vína (plural nominative)
vína (singular genitive)
vín (plural genitive)
vínu (singular dative)
vínům (plural dative)
vína (plural accusative)
vína (plural vocative)
víně (singular locative)
vínu (singular locative)
vínech (plural locative)
vínem (singular instrumental)
víny (plural instrumental)

Červené víno.


vítr

Apparenté à van (« souffle d’air, vent »), vát (« souffler ») ; du vieux slave вѣтръ, větrŭ.

větry (plural nominative)
větru (singular genitive)
větrů (plural genitive)
větru (singular dative)
větrům (plural dative)
větry (plural accusative)
větře (singular vocative)
větre (singular vocative)
větry (plural vocative)
větru (singular locative)
větrech (plural locative)
větrem (singular instrumental)
větry (plural instrumental)

kdo seje vítr, sklidí bouři.

Oblačnosti bude během dne přibývat, večer se pak mohou strhnout bouřky s krupobitím a přívalové deště, ve vyšších polohách bude dout silný vítr.

Le ciel nuageux s’assombrira durant la journée, le soir des orages éclateront avec de la grêle et des averses, sur les hauteurs, un vent fort soufflera.

Bolí mě břicho, asi mám zaražené větry.


vlaštovka

Le mot fait lastovička en slovaque, jaskółka en polonais, ласточка, lastotchka en russe, lastovka en slovène, lastavica en croate : le \v\ initial semble être prosthétique → voir lasice.

vlaštovky (plural nominative)
vlaštovky (singular genitive)
vlaštovek (plural genitive)
vlaštovce (singular dative)
vlaštovkám (plural dative)
vlaštovku (singular accusative)
vlaštovky (plural accusative)
vlaštovko (singular vocative)
vlaštovky (plural vocative)
vlaštovce (singular locative)
vlaštovkách (plural locative)
vlaštovkou (singular instrumental)
vlaštovkami (plural instrumental)

Vlaštovka obecná má dlouhý vidličnatý ocas a dlouhá špičatá křídla.


vlas

Du vieux slave власъ, vlasu ; apparenté à vlna (« laine »), vlát (« ondoyer »), vlákno (« fil, filament »).

vlasy (plural nominative)
vlasu (singular genitive)
vlasů (plural genitive)
vlasu (singular dative)
vlasům (plural dative)
vlasy (plural accusative)
vlase (singular vocative)
vlasy (plural vocative)
vlasu (singular locative)
vlasech (plural locative)
vlasem (singular instrumental)
vlasy (plural instrumental)

Ve stáří mému dědovi zešedivěly vlasy.

Les cheveux de mon grand-père ont grisonné avec la vieillesse.

Lučištník vystřelil šíp a svůj cíl minul, ale jen o vlas.