aniharva

De harva « rare, peu, épars » avec le préfixe ani-.


aniharva

Ce ou celui qui est très rare, très peu, très épars.

Aniharva enää on kuullut siitä.

Très peu sont ceux qui en ont entendu à nos jours.

Tämän vertaisia paikkoja on aniharvassa.

Les endroits de cette envergure sont rarissimes.


iki-

ikirouta

ikiliikkuja

ikitalvi

ikivanha, ikiaikainen

ei ikimaailmassa

iki-ihana


ikinä

Oletko ikinä miettinyt … ?

Mietin, tuleeko tästä ikinä mitään.

Je me demande si ceci va encore donner quelque chose.

Minne ikinä menetkin.

Ikinä en ole tahtonut pahaa kenellekkään.

Jamais je n’ai voulu faire de mal à quelqu’un.

Sitä he eivät saa ikinä tietoonsa.

Hän ei ikinä toipunut isänsä menetyksestä.

Il ne put jamais se relever après le départ de son père.

Ei ikinä !


-pa

Comme vu précédemment, cette particule est utilisée dans des énoncés exprimant des opinions et ainsi principalement utilisée dans la langue parlée. Elle peut, selon le contexte, avoir plusieurs significations qui, en français, peuvent généralement seulement être exprimées en utilisant des procédés syntaxiques (phrases clivées) ou en ajoutant d’autres mots/éléments.

À noter que cette particule est très souvent attachée au premier ou deuxième mot de la proposition.

jointe à un mot qui comporte au moins une des voyelles a, o ou u

jointe à un mot dans toute autre situation complémentaire

Onpa kuuma! Onpa helppoa !

Sataapa pitkään.

Qu’il pleut longtemps. / Il pleut vraiment longtemps.

Suuttuupa hän helposti.

Kunpa voisinkin.

Tietäisitpä.

Soitan hänen kotinumeroonsa, jospa hän olisikin jo kotona.

J’appelle son numéro de domicile si par chance il était déjà chez lui.

Sanopa sinä (nyt/vuorostasi) miten tämä ratkaistaan.

Dis, toi (maintenant/à ton tour), comment devrait-on résoudre ceci ?

Tulepa tänne.

Kuuntelepa tätä! Eräs monimiljonääri on ostanut itselleen jo kolme paratiisisaarta.

Écoute-moi ça ! Un multimillionnaire s’est acheté déjà trois îles tropicales.

Lähdenpä katsomaan.

Minun kotonapa on Monet’n taulu.

Dans ma maison, j’ai un tableau de Monet.

Minäpä näytän.

Saatpa nähdä.

Saapa nähdä.

Keitänpä kahvit.

Teen sen. Halusitpa sitä tai et.

Olipa kerran.

Sattuipa kerran eräässä kylässä…

Kävinpä kerran Italiassa ja…

Tätäpä et ole vielä kuullutkaan.

Il y a encore ceci que tu n’as pas entendu.

Miten menee? — Mitäpä tässä.

Sattuipa sopivasti!

Olepa hyvä!

Eipä kestä!

Mitäpä siitä.

Mikä nyt neuvoksi? — Sanopa se!

Que faire maintenant ? — J’aimerais bien le savoir !

Samapa se! = Samapa tuo.

Oletko ongella? — Olenpa hyvinkin.


summittainen

De summa « somme » au distributif summittain avec le reste du suffixe -inen.


päivittäinen

De päivä (« jour ») au distributif päivittäin (« (par) chaque jour ») et du suffixe de dérivation adjectivale -inen.

Quoidient, journalier, de tous les jours.

päivittäinen energiantarve


revontuli

De repo « renard » au génitif et de tuli « feu ».

Aurore boréale, aurore australe, aurore polaire.


ikänä

Ikänäni en ole mitään moista nähnyt.


lattea

latteampi (comparative)
lattein (superlative)

Fade, plat, (goût) peu prononcé, peu savoureux ; (discours) peu signifiant, de platitudes, naze.

Minkälainen oli kahvisi? — Se oli lattea.

C’était comment ton café ? — C’était fade./ C’était un lattè.


lattea

Otan (caffe) lattea.

Je prends du lattè (café au lait avec de la mousse).


loukku

loukkuni (singular first-person)
loukkumme (plural first-person)
loukkusi (singular second-person)
loukkunne (plural second-person)
loukkunsa (third-person)

hiirenloukku

Me olemme loukussa.


lahdelma

De lahti avec le suffixe -lma (comme dans mustelma, ohjelma et vadelma).

lahdelmani (singular first-person)
lahdelmamme (plural first-person)
lahdelmasi (singular second-person)
lahdelmanne (plural second-person)
lahdelmansa (third-person)


suudelma

Baiser, bisou sur la bouche / bouche à bouche.

poskisuudelma

käsisuudelma

kielisuudelma


salatiede

De tiede « science » avec le préfixe sala- « secret, caché, occulte, clandestin ».

Ei tämä ole mitään salatiedettä.

Ceci n’est pas du tout de la science occulte.

harjoittaa salatiedteitä


syypää

Coupable (celui qu’on peut accuser), responsable d’un méfait.

Kuka on syypää tähän sekasotkuun?

Qui est (le) responsable de ce désordre ?


pääsy

pääsy kielletty

défense d’entrer, accès interdit (en informatique

Kirjastoon pääsy on tehty helpoksi myös liikuntaesteisille.

L’accès à la bibliothèque est rendu facile aussi pour les handicapés.


vokaalinen

De vokaali avec le reste du suffixe -inen.

vokaalisempi (comparative)
vokaalisin (superlative)
vokaaliset (plural nominative)
vokaalisen (singular genitive)
vokaalisten (plural genitive)
vokaalisien (plural genitive)
vokaalista (singular)
vokaalisia (plural)
vokaalinen ^([1]) (singular accusative)
vokaalisen ^([2]) (singular accusative)
vokaaliset (plural accusative)
vokaalisessa (singular)
vokaalisissa (plural)
vokaaliseen (singular illative)
vokaalisiin (plural illative)
vokaalisesta (singular)
vokaalisista (plural)
vokaalisella (singular)
vokaalisilla (plural)
vokaaliselle (singular)
vokaalisille (plural)
vokaaliselta (singular ablative)
vokaalisilta (plural ablative)
vokaalisena (singular essive)
vokaalisina (plural essive)
vokaaliseksi (singular)
vokaalisiksi (plural)
vokaalisetta (singular)
vokaalisitta (plural)
vokaalisin (plural)
vokaalisine ^([3]) (plural comitative)
vokaalisittain (plural)
vokaalisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

vokaalinen konsonantti


suutuksissa

Du radical faible (*suutu-, cf. älä suutu : ne t’énerve pas) du verbe suuttua avec les suffixes -ksi et -ssa.

Pris par un coup de rage/colère, poussé par la rage/colère, dans sa rage/colère, en étant fâché ou enragé, en colère, dans la colère.

Hän rikkoi lautasia suutuksissaan (ou -nsa).

Pris(e) par un coup de rage, il/elle brisait des assiettes.

Lapsena sammutin suutuksissani kaikki talon valot.

Quand j’étais petit(e), j’éteignais fâché(e) toutes les lumières de la maison.

En halua nähdä sinua suutuksissasi.

Je ne veux pas te voir en grande colère.


oikopäätä

De pää (« tête ») au partitif singulier päätä avec le préfixe oiko- (« droit »).

Tout droit, directement, en tout premier, la tête la première ; sans hésiter, sans hésitation(s), sans se poser de questions.

Hän hyppäsi oikopäätä uima-altaaseen.

En tout premier, il/elle sauta dans la piscine.

He hyökkäsivät oikopäätä tiikerin kimppuun.

Ils/elles attaquaient le tigre sans hésitations.


selitellä

Fréquentatif de selittää (« expliquer, excuser »).

Expliquer copieusement, vainement, sans réussir, sans aboutir, expliquer et réexpliquer.

S’expliquer, s’excuser, s’exprimer (sur ses excuses), (se) donner des excuses, des prétextes.

Essayer de raisonner, donner des raisons.

selitellä itselleen


pahoittelu

Pahoittelusi eivät auttaneet.


pahoittelu

(Kovat) pahoitteluni!


pahoitella

De l’adjectif paha « mauvais, triste, mal, vil ».

Regretter, exprimer son regret, s’excuser.

Pahoittelen kauheasti sattunutta!

Je regrette fort ce qui vient d’arriver !

Pahoittelen!


levähtää

Verbe 1. Aspect momentané de levätä « se reposer ».

Verbe 2. Aspect momentané de levitä « se repandre ».

\ˈle.ʋæɦ.tæːʔ\

Reposer un petit peu, respirer, souffler, reprendre le souffle.

Jos sallit, levähdän hetkeksi.


levähtää

\ˈle.ʋæɦ.tæːʔ\

Se rependre par accident, soudainement, sortir.

Maitotölkki levähti lattialle.

La boîte de lait s’est mise à couler par terre.


rutikuiva

Rutikuivassa autiomaassa


sokkona

Les yeux bandés, bandeau sur les yeux, les yeux fermés, les yeux aveuglés, aveuglément.

Hänet talutettiin sokkona kielletyn alueen läpi.

On le promenait les yeux bandés à travers la zone interdite.

Kuljin sokkona ihkatuntemattomassa kaupungissa.

Je me baladait aveuglément dans une ville totalement inconnue.


harppoa

Mies käveli harppoen.

L’homme marchait en prenant des foulées.

Hän harppoi olohuonetta kohti.


harppi

harppini (singular first-person)
harppimme (plural first-person)
harppisi (singular second-person)
harppinne (plural second-person)
harppinsa (third-person)


niitty

À l’origine du verbe niittää « faucher, tondre » dans la forme participe niitty.


tae

Nom commun 1. Du verbe taata « garantir ».

Nom commun 2. Du verbe takoa « forger ».

Koelennon onnistumisesta ei ollut mitään takeita.

Il n’y avait aucune garantie de réussir le vol d’essai.


huomionkipeä

Du génitif singulier du nom huomio (« attention ») et de l’adjectif kipeä (« malade »).

M’as-tu-vu ; qui cherche à être remarqué.


virta

virtani (singular first-person)
virtamme (plural first-person)
virtasi (singular second-person)
virtanne (plural second-person)
virtansa (third-person)

Edessä avautui suuri virta.

Virta vei hatun mukanaan.

Le courant a emporté le chapeau (avec lui).

Kuljimme ihmisvirtaa vastaan.

Nous avancions contre le courant de la foule.

Kyselijöitä tuli jatkuvana virtana.

Virta on poikki.

Pelaajat ovat vielä täynnä virtaa.

Ukko on vanha, mutta virtaa hänellä riittää.

C’est un vieux mais le souffle ne lui manque pas.

kulkea virran mukana

se laisser porter par le courant (sans indépendance)


Kaksoisvirranmaa

Du génitif de virta (« fleuve ») avec le préfixe kaksois- ( « double, de deux ») — Tigre et Euphrate — et de maa (« terre »).


muuan

Un, une ; ce (fameux, fort connu), cet, cette. Le mot employé dans la fiction pour intoduire des personnage, des objets motifs ou des lieux.

Olipa kerran muuan prinssi, joka…

Muuan paikassa kauan sitten,…

Olipa (kerran) muuan esine, jolla sai kaiken kullaksi muuttumaan.

Il y avait (une fois) un objet qui avait le pouvoir de changer tout en or.


hautaus

Enterrement, inhumation (action, résultat et endroit).

polttohautaus

Cache sous terre, sous l’eau, en profondeur.


päivine

Vaimo lähti talosta tavaroineen päivineen.

La femme est partie de la maison toutes ses affaires comprises.


totella

Un verbe d’aspect fréquentatif formé de tosi « vrai ».


tottua

Un verbe d’aspect réflechi formé de tosi « vrai ».


sadin

Peut-être une réducion vocalique de saadin, dérivé instrumental du verbe saada « recevoir, prendre ». Saada kiinni signifie attraper. (information à préciser ou à vérifier)

Vocabulaire rare dans le discours courant à part satimessa, satimeen, satimesta.


huolia

Accepter, vouloir ; ne pas refuser, avoir envie, aller, passer.

Hän ei huolinut lahjaa.

Halauksiakaan hän ei huolinut.

Les embrassement ne lui allaient non plus.

Huolitko kukkakimpun? — Huolin kyllä ilomilein.

Tu acceptes un bouquet de fleurs ? — Oui, j’acceptes avec plaisir.

Tätisi puku on huolittu.


paljonpuhuva

De paljon « beaucoup » et de puhuva « parlant ».

paljonpuhuvampi (comparative)
paljonpuhuvin (superlative)

Très expressif, très parlant, parlant pour soi, qui dit tout.

Ilmeesi oli paljonpuhuva.


paljon

Kiitos paljon.

paljon enemmän

Kuinka paljon rahaa?

Paljonko rahaa?

Beaucoup d’argent ? ou Combien d’argent ?

Otatko paljon vai vähän? — Se riippuu siitä paljonko on paljon.

Tu en prends beaucoup ou pas beaucoup ? — Cela dépend de quand beaucoup est beaucoup.

Paljonkohan tämä maksaa?

Se saattaa maksaa paljonkin.

Pussissa on paljon jauhoa.


kukittaa

Orner, parer, embellir de fleurs, fleurir.


rööri

Tube, tuyau, tunnel, trou, canal(isation).

Matorööri

Un trou de ver (le mot standard étant : madonreikä).


käyminen

Nom d’action du verbe käydä « passer, visiter, etc. ».

Sodan käyminen verotti maan taloutta.

L’engagement dans la guerre a grevé l’économie du pays.


verottaa

Un verbe d’aspect causatif formé de vero « impôt, taxe » par la terminaison -ttaa.

Prendre sa part, enlever une part, prendre le surplus.


arkku

arkkuni (singular first-person)
arkkumme (plural first-person)
arkkusi (singular second-person)
arkkunne (plural second-person)
arkkunsa (third-person)


puoli

puoli litraa maitoa

Kello on puoli yksitoista (11).

Il est dix heures et demi. (N.B. on exprime par l’heure qui vient)


puoli

puolet (plural nominative)
puolen (singular genitive)
puolten (plural genitive)
puolta (singular)
puolia (plural)
puoli ^([1]) (singular accusative)
puolen ^([2]) (singular accusative)
puolet (plural accusative)
puolessa (singular)
puolissa (plural)
puoleen (singular illative)
puoliin (plural illative)
puolesta (singular)
puolista (plural)
puolella (singular)
puolilla (plural)
puolelle (singular)
puolille (plural)
puolelta (singular ablative)
puolilta (plural ablative)
puolena (singular essive)
puolina (plural essive)
puoleksi (singular)
puoliksi (plural)
puoletta (singular)
puolitta (plural)
puolin (plural)
puoline ^([3]) (plural comitative)
puolittain (plural)
puolitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Jaetaan piiras puoliksi.

puolialastomana

Kenen puolella sinä olet?

väärällä puoella

minun puolestani

Teen sen puolestasi.

(en suffixe) Demi, beau, belle (relation familiale).

äitipuoli, velipuoli

jalkapuoli.

(en préfixe) Mi-, demi, à moitié, en partie, hémi- ; pseudo-.

puoliympyrä

puolisokea


hetkinen

De hetki « moment » avec le suffixe diminutif -nen.

Voitko odottaa hetkisen?


kuusikko

De kuusi (« six ») avec le suffixe -kko.


kuusikko

De kuusi (« sapin ») avec le suffixe -kko.

Me kävelimme kuusikossa.


koivikko

De koivu (« bouleau ») avec le suffixe -kko.


männikkö

De mänty (pluriel männyt) (« pin ») avec le suffixe -kkö.

männikköni (singular first-person)
männikkömme (plural first-person)
männikkösi (singular second-person)
männikkönne (plural second-person)
männikkönsä (third-person)


ruohikko

De ruoho (« herbe ») avec le suffixe -kko.


kirjahylly

De kirja « livre » et de hylly « étagère, placard ».


esikoinen

esikoiset (plural nominative)
esikoisen (singular genitive)
esikoisten (plural genitive)
esikoisien (plural genitive)
esikoista (singular)
esikoisia (plural)
esikoinen ^([1]) (singular accusative)
esikoisen ^([2]) (singular accusative)
esikoiset (plural accusative)
esikoisessa (singular)
esikoisissa (plural)
esikoiseen (singular illative)
esikoisiin (plural illative)
esikoisesta (singular)
esikoisista (plural)
esikoisella (singular)
esikoisilla (plural)
esikoiselle (singular)
esikoisille (plural)
esikoiselta (singular ablative)
esikoisilta (plural ablative)
esikoisena (singular essive)
esikoisina (plural essive)
esikoiseksi (singular)
esikoisiksi (plural)
esikoisetta (singular)
esikoisitta (plural)
esikoisin (plural)
esikoisine ^([3]) (plural comitative)
esikoisittain (plural)
esikoisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


erikoinen

erikoiset (plural nominative)
erikoisen (singular genitive)
erikoisten (plural genitive)
erikoisien (plural genitive)
erikoista (singular)
erikoisia (plural)
erikoinen ^([1]) (singular accusative)
erikoisen ^([2]) (singular accusative)
erikoiset (plural accusative)
erikoisessa (singular)
erikoisissa (plural)
erikoiseen (singular illative)
erikoisiin (plural illative)
erikoisesta (singular)
erikoisista (plural)
erikoisella (singular)
erikoisilla (plural)
erikoiselle (singular)
erikoisille (plural)
erikoiselta (singular ablative)
erikoisilta (plural ablative)
erikoisena (singular essive)
erikoisina (plural essive)
erikoiseksi (singular)
erikoisiksi (plural)
erikoisetta (singular)
erikoisitta (plural)
erikoisin (plural)
erikoisine ^([3]) (plural comitative)
erikoisittain (plural)
erikoisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


mörkö

mörköni (singular first-person)
mörkömme (plural first-person)
mörkösi (singular second-person)
mörkönne (plural second-person)
mörkönsä (third-person)


maanantaisin

Dérivé multiplicatif de maanantai par le suffixe -sin.

aina maanantaisin

joskus maanantaisin


tiistaisin

Dérivé multiplicatif de tiistai par le suffixe -sin.


keskiviikkoisin

Dérivé multiplicatif de keskiviikko par le suffixe -sin.


torstaisin

Dérivé multiplicatif de torstai par le suffixe -sin.


perjantaisin

Dérivé multiplicatif de perjantai par le suffixe -sin.


lauantaisin

Dérivé multiplicatif de lauantai par le suffixe -sin.


sunnuntaisin

Dérivé multiplicatif de sunnuntai par le suffixe -sin.


ura

urani (singular first-person)
uramme (plural first-person)
urasi (singular second-person)
uranne (plural second-person)
uransa (third-person)


viisari

ilmapuntarin viisari


naiminen

naimiset (plural nominative)
naimisen (singular genitive)
naimisten (plural genitive)
naimisien (plural genitive)
naimista (singular)
naimisia (plural)
naiminen ^([1]) (singular accusative)
naimisen ^([2]) (singular accusative)
naimiset (plural accusative)
naimisessa (singular)
naimisissa (plural)
naimiseen (singular illative)
naimisiin (plural illative)
naimisesta (singular)
naimisista (plural)
naimisella (singular)
naimisilla (plural)
naimiselle (singular)
naimisille (plural)
naimiselta (singular ablative)
naimisilta (plural ablative)
naimisena (singular essive)
naimisina (plural essive)
naimiseksi (singular)
naimisiksi (plural)
naimisetta (singular)
naimisitta (plural)
naimisin (plural)
naimisine ^([3]) (plural comitative)
naimisittain (plural)
naimisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

mennä naimisiin

olla naimisissa


dissata

Du verbe anglais diss (« rabaisser ou dénigrer en insultant ou dédaignant »).

Rabaisser ou dénigrer en insultant, dédaignant, se moquant, ridiculisant etc.

Hän dissasi mun asuntoa.


taka-

Derrière, arrière, postérieur, rétro-, post-.

takaosa

taka-ajatus

takaperoinen


ripustaa

Dérivé du verbe riippua (« pendre, être suspendu ») avec une mutation irrégulière de la voyelle initiale.


kokea

Käy kokemassa katiska.

Prendre connaissance, éprouver, connaitre, vivre (une expérience), subir.

Koen, että valvonnan tiukentamisessa ollaan menty liian pitkälle.

Je ressens qu’on est allé trop loin dans la restriction de la survéillance.

Miten koette loukkaantumisenne vaikuttavan urheilijan uraanne?

Comment estimez-vous que votre blessure ait impacte sur votre carrière de sportif ?


evä

eväni (singular first-person)
evämme (plural first-person)
eväsi (singular second-person)
evänne (plural second-person)
evänsä (third-person)


sisällysluettelo

De sisällys (« contenu, matière ») et de luettelo (« liste, table ».)


tähdenlento

Du nom tähti (« étoile ») au génitif et du nom lento (« vol »).


synty

syntyni (singular first-person)
syntymme (plural first-person)
syntysi (singular second-person)
syntynne (plural second-person)
syntynsä (third-person)

Naissance, création, origine, née ou né (le nom de famille à la naissance).

Maapallon synty.

Lajien synty.

Olen täältä syntyäni.

Hän on syntyään Leskinen.


syntymäpäivä

De syntymä (« naissance ») et de päivä (« jour »).

syntymäpäiväni (singular first-person)
syntymäpäivämme (plural first-person)
syntymäpäiväsi (singular second-person)
syntymäpäivänne (plural second-person)
syntymäpäivänsä (third-person)

Milloin on (sinun) syntymäpäiväsi?

(Plurale tantum) Fête d’anniversaire, anniversaire.

Olenko kutsuttu syntymäpäivillesi?

Est-ce que je suis invité(e) à ton anniversaire ?


omaa sukua

Des partitifs de oma (« propre ») et de suku (« famille, descendance »). Littéralement : de sa propre descendance.

Né, née (le nom de famille à la naissance).


kansalaisuus

Le substantif de kansalainen en remplaçant le suffixe -nen par -suus.


todennäköinen

Du génitif de tosi « vrai » et de näköinen « semblable ».

todennäköisempi (comparative)
todennäköisin (superlative)
todennäköiset (plural nominative)
todennäköisen (singular genitive)
todennäköisten (plural genitive)
todennäköisien (plural genitive)
todennäköistä (singular)
todennäköisiä (plural)
todennäköinen ^([1]) (singular accusative)
todennäköisen ^([2]) (singular accusative)
todennäköiset (plural accusative)
todennäköisessä (singular)
todennäköisissä (plural)
todennäköiseen (singular illative)
todennäköisiin (plural illative)
todennäköisestä (singular)
todennäköisistä (plural)
todennäköisellä (singular)
todennäköisillä (plural)
todennäköiselle (singular)
todennäköisille (plural)
todennäköiseltä (singular ablative)
todennäköisiltä (plural ablative)
todennäköisenä (singular essive)
todennäköisinä (plural essive)
todennäköiseksi (singular)
todennäköisiksi (plural)
todennäköisettä (singular)
todennäköisittä (plural)
todennäköisin (plural)
todennäköisine ^([3]) (plural comitative)
todennäköisittäin (plural)
todennäköisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

pitää todennäköisenä


teräsbetoni

De teräs (« acier ») et de betoni (« béton »).


periaate

periaatteessa

periaatteesta


televisiovastaanotin

(XXᵉ siècle) Motcomposé de televisio (« télévision ») et de vastaanotin (« récepteur »)


pesukone

(Date à préciser) Motcomposé de pesu (« lavage ») et de kone (« machine »).


kikka

kikkani (singular first-person)
kikkamme (plural first-person)
kikkasi (singular second-person)
kikkanne (plural second-person)
kikkansa (third-person)

Ruse, feinte, artifice, moyen (ingénieux) de tromper.


hedelmällinen

De hedelmä « fruit » avec le suffixe -llinen.


patonki

patonkini (singular first-person)
patonkimme (plural first-person)
patonkisi (singular second-person)
patonkinne (plural second-person)
patonkinsa (third-person)


kartonki

kartonkini (singular first-person)
kartonkimme (plural first-person)
kartonkisi (singular second-person)
kartonkinne (plural second-person)
kartonkinsa (third-person)


rikkoa

Violer (la loi, les droits), désobéir, enfreindre, transgresser, dépasser, faire à l’encontre.

rikkoa ennätys

Commettre une faute contre quelqu’un, offenser (dans un jeu, en sport).

Pelaaja X rikkoo vastapelaaja Y:tä. Siitä vapaapotku.

Le joueur X offense l’adversaire Y. D’où un coup franc.


täältä

Forme délative de la racine *tä- dans le pronom tämä « ceci ».

täältä tähän

employé pour terminer un reportage radio


täällä

Forme superessive de la racine *tä- dans le pronom tämä « ceci ».

Täällä on paljon ihmisiä. Täällä ei ole ketään.

Il y a beaucoup de gens (ici). Il n’y a personne (ici).

Asutko täällä? Täälläkö asut ?

siellä täällä

Täällä X. — C’est X (à l’appareil).


tänne

Forme sublative de la racine *tä- dans le pronom tämä « ceci ».

Tule tänne.

En halua jäädä tänne.

Kyllä he osaavat (tulla/reitin) tänne.

Ils/elles sont sûr(e)s de savoir comment venir ici.


tuolla

Adverbe. Forme superessive du pronom tuo « cela, celui-là ».

Là-bas (quand on y est et on observe l'objet).

Tuolla on tuulimyllyjä.

Vessat ovat tuolla.


tuolla

Tuolla koneella ei tee mitään.

On ne peut rien faire avec cette machine-là.

Tuolla tytöllä on punainen mekko.


ollenkaan

Du gérondif ollen du verbe olla « être » avec le clitique -kaan.

Haittaako sinua, jos lähden? — Ei ollenkaan.

Cela t’ennuie si je pars ? — Pas du tout.

Täällä ei tuule ollenkaan.

En ole vihainen ollenkaan.


kiitos

sanoa kiitos


kiitos

Kiitos!

Kiitos paljon. Paljon kiitoksia.

Ei kiitos. Kiitos, ei.

Saako olla teetä vai kahvia? — Kahvia, kiitos.

Prenez-vous du thé ou du café ? — Du café, s’il vous plaît.

Rautatieasemalle, kiitos.


terveydeksi

Pour préciser, on peut ajouter un suffixe possessif.

Terveydeksi!

Terveydeksenne!


hauska tutustua

De l’adjectif hauska « amusant, ravissant » et du verbe à l’infinitif tutustua « (de) faire connaissance, (de) s’introduire ».

Ravi/enchanté de faire votre connaissance, enchanté.


hauska

hauskempi (comparative)
hauskin (superlative)

Se oli hauska tarina.

olla/pitää hauskaa

Tuo tyttöhän on hauskan näköinen.

Cette fille-là a l’air ravissante, dis-donc.


asiakirja

Des noms asia (« chose », « fait ») et kirja (« livre », « écrit »).

asiakirjani (singular first-person)
asiakirjamme (plural first-person)
asiakirjasi (singular second-person)
asiakirjanne (plural second-person)
asiakirjansa (third-person)


asiallinen

Bien à propos, au sujet, pertinent, topique.


asiaton

Mal à propos, hors-sujet, non pertinent, non topique.


ohjauspyörä

De ohjaus (« conduite ») et pyörä (« roue »).


joukkue

Dérivé du nom joukko « groupe, troupe » avec le suffixe -ue.


joukko

joukkoni (singular first-person)
joukkomme (plural first-person)
joukkosi (singular second-person)
joukkonne (plural second-person)
joukkonsa (third-person)

Meidän joukossamme on petturi.

Masse (de population), massif (surtout en préfixe).

joukkotuhoase

joukkotapahtuma


jalkapallo

Composé de jalka (« pied ») et de pallo (« ballon »).

jalkapalloni (singular first-person)
jalkapallomme (plural first-person)
jalkapallosi (singular second-person)
jalkapallonne (plural second-person)
jalkapallonsa (third-person)


käsipallo

Composé de käsi (« main ») et de pallo (« ballon »).

käsipalloni (singular first-person)
käsipallomme (plural first-person)
käsipallosi (singular second-person)
käsipallonne (plural second-person)
käsipallonsa (third-person)


kasipallo

kasipalloni (singular first-person)
kasipallomme (plural first-person)
kasipallosi (singular second-person)
kasipallonne (plural second-person)
kasipallonsa (third-person)


jääkiekko

De jää (« glace ») et de kiekko (« palet »).

jääkiekkoni (singular first-person)
jääkiekkomme (plural first-person)
jääkiekkosi (singular second-person)
jääkiekkonne (plural second-person)
jääkiekkonsa (third-person)


hyökkääjä

Attaquant, agresseur, assaillant, celui qui attaque.


pyörremyrsky

Composé de pyörre (« turbulence, tourbillon ») et de myrsky (« tempête »).


hirmumyrsky

Composé de hirmu « terreur » et de myrsky « tempête ».

Ourgan, terrible tempête, cyclone (tropicale).


lailla

Matkatavaroita on aika lailla.

tällä lailla

samalla lailla

Yhtä lailla tämäkin voi hajota.

Hän painoi töitä hullun lailla.

Il/elle a bossé comme un fou./ Il a bossé d'une folle manière.


väsyttää

Aspect causatif de väsyä « se fatiguer ».

\ˈʋæ.sy.tːæːʔ\

Hänet väsytettiin.

Sinä väsytät minua.

Minua väsyttää. Entä väsyttääkö sinua?

Je me sens fatigué. Et alors toi, tu te sens fatigué ?


hyvää iltaa

ˈhy.ʋæː ˈil.tɑː


pelintekijä

Du nom peli (« jeu ») au génitif et de tekijä (« facteur, agent »).


veronalainen

Adjectif 1. Du génitif singulier de vero « taxe » et de l’adjectif alainen « soumis, subordonné ».

Adjectif 2. Du nom de la ville Verona avec le suffixe -lainen.


tarusto

tarustoni (singular first-person)
tarustomme (plural first-person)
tarustosi (singular second-person)
tarustonne (plural second-person)
tarustonsa (third-person)


-lä

Variante orthographique de -la pour les mots contenant des voyelles claires.

kylpy (bain) → kylpylä (thermes, station thermale)


saada kiinni

Les composants sont le verbe saada « recevoir, avoir, pouvoir » et l’adverbe kiinni « collé, attaché, lié ».

Attraper, pouvoir attraper, arriver à attraper.

Sain pallon kiinni. Sinä taas et saannut (kiinni).

J’ai pu attraper la balle. Parcontre toi, tu n’as pas pu (attraper).

Sait minut sittenkin kiinni.

Saitko hänet kiinni? — Kyllä, puhelimella sain.

Est-ce que tu l’as pu contacter ? - Oui, par téléphone.

Poliisi sai kiinni jalokivikaupan varkaat.

La police a pu detenir les voleurs de la bijouterie.


reilu

reilumpi (comparative)
reilin (superlative)

Juste, équitable, bien, solidaire, sportif (dans le sens d’esprit) ; excédant, généreux, copieux.

Tämä ei ole reilua.

Ostit siis reilun kaupan banaaneja.

Alors, tu as acheté des bananes de commerce équitable.

Reilu peli.

Jeu juste./ Jeu sportif. (Ironique) Jeu injuste.

Hän on reilu ihminen.

Reilun vartin päästä.

Peliaikaa on vielä reilu minuutti jäljellä.

Il reste encore un peu plus d’une minute à jouer.

Hän hyppäsi reilun metrin korkeuteen.

Kaupunki sijaitsee reilun tuhannen kilometrin korkeudessa.

La ville se situe à une altitude excédant les mille kilomètres.

reilu annos puuroa


kuivata

Aurinko kuivaa vaatteet.

Sinä kuivasit paitasi.

Kuivaan tukkani.

Pyykki kuivaa ulkona.


telaketju

Chenille (chaine métallique à la place des roues).


Lähi-itä

Composé de lähi (« proche ») et d’itä (« est, orient »).


vapaapotku

De l’adjectif vapaa (« libre », « franc ») et du nom potku (« coup de pied »).

vapaapotkuni (singular first-person)
vapaapotkumme (plural first-person)
vapaapotkusi (singular second-person)
vapaapotkunne (plural second-person)
vapaapotkunsa (third-person)


rangaistuspotku

Des noms rangaistus (« punition », « réparation ») et potku (« coup de pied »).

rangaistuspotkuni (singular first-person)
rangaistuspotkumme (plural first-person)
rangaistuspotkusi (singular second-person)
rangaistuspotkunne (plural second-person)
rangaistuspotkunsa (third-person)


rangaistuspotku

Accusatif II singulier de rangaistuspotku.


aloituspotku

De aloitus (« commencement », « début ») et potku (« coup de pied »).

aloituspotkuni (singular first-person)
aloituspotkumme (plural first-person)
aloituspotkusi (singular second-person)
aloituspotkunne (plural second-person)
aloituspotkunsa (third-person)


lisäaika

Du préfixe lisä- (« additionnel », « extra ») et du nom aika (« temps »).

lisäaikani (singular first-person)
lisäaikamme (plural first-person)
lisäaikasi (singular second-person)
lisäaikanne (plural second-person)
lisäaikansa (third-person)


elohopea

De elo « vie, vif » et de hopea « argent ».


molekyyli

molekyylini (singular first-person)
molekyylimme (plural first-person)
molekyylisi (singular second-person)
molekyylinne (plural second-person)
molekyylinsä (third-person)


polymeeri

polymeerini (singular first-person)
polymeerimme (plural first-person)
polymeerisi (singular second-person)
polymeerinne (plural second-person)
polymeerinsä (third-person)


vasemmalle

Cas allatif singulier de vasempi (comparatif de vasen).


vasemmalle

Käänny seuraavasta risteyksestä vasemmalle.


vasemmalla

Hän laukaisee pallon vasemmalla jalalla ohi maalin.

Il/elle frappe la balle avec le pied gauche hors du cadre.

Cas adessif singulier de vasempi (comparatif de vasen).


vasemmalla

Vasemmalla voitte nähdä kaupungin tuomiokirkon.

'À gauche, vous pouvez voir le cathédrale de la ville.


vasemmalta

Cas ablatif singulier de vasempi (comparatif de vasen).


onnenpotku

Du génitif onnen du nom onni et du nom potku « coup de pied ».


ilmapallo

Des noms ilma (« air ») et de pallo (« balle, ballon »).

ilmapalloni (singular first-person)
ilmapallomme (plural first-person)
ilmapallosi (singular second-person)
ilmapallonne (plural second-person)
ilmapallonsa (third-person)


kuumailmapallo

De l’adjectif kuuma (« chaud »), de ilma (« air ») et de pallo (« ballon »).

kuumailmapalloni (singular first-person)
kuumailmapallomme (plural first-person)
kuumailmapallosi (singular second-person)
kuumailmapallonne (plural second-person)
kuumailmapallonsa (third-person)

Montgolfière, aérostat gonflé à l’air chaud.


kuumailmapallo

Accusatif II singulier de kuumailmapallo.


ole hyvä

Du verbe olla au présent de l’impératif de la deuxième personne du singulier et de l’adjectif hyvä. Littéralement : sois bon, comprendre sois prié.

La locution peut être modifiée avec le clitique -pa : olepa hyvä


olkaa hyvä

Du verbe olla (« être ») au présent de l’impératif de la deuxième personne du pluriel et de l’adjectif hyvä (« bon »). Littéralement : soyez bon, comprendre soyez prié.

La locution peut être modifiée avec le clitique -pa : olkaapa hyvä


surkuhupaisa

Du nom surku (« pitié », « dommage (utilisé comme interjection) ») et de l’adjectif hupaisa (« drôle », « marrant », « comique »).

surkuhupaisampi (comparative)
surkuhupaisin (superlative)
surkuhupaisani (singular first-person)
surkuhupaisamme (plural first-person)
surkuhupaisasi (singular second-person)
surkuhupaisanne (plural second-person)
surkuhupaisansa (third-person)


kuorimaveitsi

Du participe agent kuorima (la terminaison -ma) du verbe kuoria « éplucher » et du nom veitsi « couteau ». Littéralment : couteau à éplucher.


silmälasit

Des noms silmä (« œil ») et lasit, le pluriel de lasi (« verre »).

Kaappiin piiloutunut Annukka korjasi silmälasejaan nähdäkseen paremmin, kun hänen poikaystävänsä Marcin halasi nuorta ja kaunista Venlaa.

Annukka, cachée dans le placard, ajustait ses lunettes pour mieux voir, tandis que son petit ami Marcin serrait dans ses bras la jeune et belle Venla.


ilmalaiva

Motcomposé de ilma (« air ») et de laiva (« navire »).

ilmalaivani (singular first-person)
ilmalaivamme (plural first-person)
ilmalaivasi (singular second-person)
ilmalaivanne (plural second-person)
ilmalaivansa (third-person)


laittaa

laittaa ruokaa

yrittänyttä ei laiteta


yrittänyttä ei laiteta

De yrittänyt participe passé du verbe yrittää au partitif qui signifie ici qui a entrepris, le verbe de négation ei au passif, équivalent de on ne … pas, et du verbe laittaa à la conjugaison négative dans sa signification vieillie de reprocher. Dans le sens contemporain mettre du verbe laittaa cette locution n’est pas intelligible.

Qui ne tente rien n’a rien, on ne reproche pas à celui qui a entrepris, qui a entrepris n’est pas repris.


Punahilkka

Du préfixe puna- (« rouge ») et de hilkka (« chaperon »).

Petit Chaperon rouge (surnom d’une héroïne d’un conte de Charles Perrault).


Vogeesit

Vosges (montagnes, département français).


Kaukoitä

Du préfixe kauko- « lointain, télé- » et de itä « est, orient ».


Kirkkovaltio

De Kirkko « Église » et de valtio « État ».


takaperoinen

takaperoisempi (comparative)
takaperoisin (superlative)
takaperoiset (plural nominative)
takaperoisen (singular genitive)
takaperoisten (plural genitive)
takaperoisien (plural genitive)
takaperoista (singular)
takaperoisia (plural)
takaperoinen ^([1]) (singular accusative)
takaperoisen ^([2]) (singular accusative)
takaperoiset (plural accusative)
takaperoisessa (singular)
takaperoisissa (plural)
takaperoiseen (singular illative)
takaperoisiin (plural illative)
takaperoisesta (singular)
takaperoisista (plural)
takaperoisella (singular)
takaperoisilla (plural)
takaperoiselle (singular)
takaperoisille (plural)
takaperoiselta (singular ablative)
takaperoisilta (plural ablative)
takaperoisena (singular essive)
takaperoisina (plural essive)
takaperoiseksi (singular)
takaperoisiksi (plural)
takaperoisetta (singular)
takaperoisitta (plural)
takaperoisin (plural)
takaperoisine ^([3]) (plural comitative)
takaperoisittain (plural)
takaperoisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Rétrograde ; pervers (qui fait les choses dans un sens pervers).


noppa

noppani (singular first-person)
noppamme (plural first-person)
noppasi (singular second-person)
noppanne (plural second-person)
noppansa (third-person)

Onko meillä pelinoppia?


esitelmä

Du verbe esitellä (« présenter ») avec le suffixe -lma.

esitelmäni (singular first-person)
esitelmämme (plural first-person)
esitelmäsi (singular second-person)
esitelmänne (plural second-person)
esitelmänsä (third-person)


tähtikuvio

Des noms tähti (« étoile, astre ») et kuvio (« figure »).


nuora

nuorani (singular first-person)
nuoramme (plural first-person)
nuorasi (singular second-person)
nuoranne (plural second-person)
nuoransa (third-person)


pika-

Rapide, express, bref, instantané, de courte durée.

pikaruoka

pikavuoro

pikavisiitti

pikakahvi, pikaviesti


täyttää

Setäni täytti eilen viisikymmentä vuotta.

Mon oncle a atteint hier cinquante années.

Hän täytti hyvin tehtävänsä.


huutia

Sain häneltä huutia.

Koira karkasi. Annoin sille vähän huutia.

Le chien s’est évadé. Je lui ai donné une petite leçon.


kiire

Hâte, précipitation, préoccupation ; (être) occupé, préoccupé, pressé.

Nyt on kiire!

En nyt ehdi. Minulla on kiire.

Mihin sinulla on kiire?

Où tu va si vite ?/ Qu’est-ce qui te presse ?


raakalainen

De l’adjectif raaka avec le suffixe -lainen.

raakalaiset (plural nominative)
raakalaisen (singular genitive)
raakalaisten (plural genitive)
raakalaisien (plural genitive)
raakalaista (singular)
raakalaisia (plural)
raakalainen ^([1]) (singular accusative)
raakalaisen ^([2]) (singular accusative)
raakalaiset (plural accusative)
raakalaisessa (singular)
raakalaisissa (plural)
raakalaiseen (singular illative)
raakalaisiin (plural illative)
raakalaisesta (singular)
raakalaisista (plural)
raakalaisella (singular)
raakalaisilla (plural)
raakalaiselle (singular)
raakalaisille (plural)
raakalaiselta (singular ablative)
raakalaisilta (plural ablative)
raakalaisena (singular essive)
raakalaisina (plural essive)
raakalaiseksi (singular)
raakalaisiksi (plural)
raakalaisetta (singular)
raakalaisitta (plural)
raakalaisin (plural)
raakalaisine ^([3]) (plural comitative)
raakalaisittain (plural)
raakalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Päijänne

Le lac Päijänne, un grand lac finlandais.


Saimaa

Lac Saimaa. Le plus grand lac finlandais.


sylkykuppi

De sylky- dérivé du verbe sylkeä (« cracher ») et de kuppi (« tasse »). Littéralement : tasse à cracher.


seura

seurani (singular first-person)
seuramme (plural first-person)
seurasi (singular second-person)
seuranne (plural second-person)
seuransa (third-person)

Compagnie, société (environnement social), accompagnement.


seurustella

Converser, accompagner, faire compagnie (à quelqu’un), sortir (avec quelqu’un), avoir des rendez-vous.


ulkoilu

Du verbe ulkoilla (« passer du temps dehors, faire une sortie »).


ulkoilla

Un verbe d’aspect fréquentatif créé à partir de la racine ulko- (« hors, externe »).

Faire une sortie, sortir/recréer/jouer dehors, passer du temps dehors.


sentti

senttini (singular first-person)
senttimme (plural first-person)
senttisi (singular second-person)
senttinne (plural second-person)
senttinsä (third-person)


mielummin

Otatko kalaa vai lihaa? — (Otan) mielummin kalaa.

Tu prend du poisson ou du viande? — Je préfère le poisson.


nollas

(Informatique)'listan nollas' (eli ensimmäinen) alkio

le zérotième (donc le premier) élément de la liste

(Mathématiques)''nollas potenssi, nollanteen potenssiin


mikään

Du pronom mikä (« quel, (ce) que, (ce) qui »).

Mikään ei mennyt rikki.

Mikä se oli? Ei se mikään ollut.

Qu’est-ce que c’était ? — Ce n’était rien.

Mikään kaupunki ei ole kauniimpi.


mitä

mitä teille kuuluu

comment ça va ? / Comment vas-tu/allez-vous ? Quelles sont tes/vos nouvelles ?

Mitä? Voitko toistaa?

Comment ? Tu peux répéter ? (C’est encore bien poli de dire mitä?)

Juon. — (Juot) mitä?

Tiedätkö mitä?

Qu’est-ce que, que, parfois avec le sens de pourquoi.

Mitä tämä on? — Tämä on ryöstö.

Mitä tämä pöytä on? — Se on puuta.

C’est de quoi cette table ? — C’est du bois.

Mitä te sanoitte?

Mitä sinä tästä tiedät?

Mitä se sinua liikuttaa?

Mitä hän täällä tekee?


mitä

En kuullut, mitä sanoit.


mitä

Mitä enemmän harjoittelee, sitä paremmaksi tulee.

Mitä aikaisemmin, sen parempi.

Sen lämpimämmäksi menee, mitä alemmaksi luolassa mennään.

Cela devient plus chaud, plus on va bas dans la grotte.

Mitä vähemmän tuulee, sen helpompaa.

Moins il fait du vent, plus c’est facile.


oitis

À l’instant, sur-le-champ, immédiatement.


ylen

Dérivé instructif de yli (« par-dessus, sur- »), voir aussi le préfixe yli- (« sur-, ultra- »).

ylen hyvä

ylen rohkeasti

ylen tärkeä

ylensyödä

antaa ylen


mitään

Hän ei tiedä mitään.

Täällä ei tapahdu mitään.

Aucun, rien de (déterminant d’un objet partitif).

Et tehnyt mitään väärää.

Hyökkääjä ei tehnyt mitään rikettä.

Se ei ole mitään uutta.

Ei yhtikäs mitään.


keltti

kelttini (singular first-person)
kelttimme (plural first-person)
kelttisi (singular second-person)
kelttinne (plural second-person)
kelttinsä (third-person)


pyyhkiä

Miten teillä pyyhkii?


pyyhe

Serviette (de bain), essuie, torchon (de cuisine).

käsipyyhe, kylpypyyhe, rantapyyhe

essuie-main, serviette de bain, serviette de plage


toka

joka toka kerta

tokavika


mukaan

Avec, joint, sur, là (quand on y vient).

Tuleeko hänkin mukaamme?

En ollut otanut mukaani sateenvarjoa.

Je n’avais pas pris de parapluie sur moi.

Kenen mukaan tämä on nimetty?

Lehden mukaan iltapäivällä tulisi sadekuuroja.

Selon le journal, il y aurait des averses en après-midi.


sekä että

Des conjonctions sekä (« et (… aussi) ») et että (« que »).

(Tous) les deux, l’un et l’autre, à la fois, ensemble.

Onko kyse taidosta vai onnesta? — Sekä että.

S’agit-il du talent ou de la chance ? — Des deux.

Haluatko jälkiruuaksi jäätelöä vai torttua? — Haluaisin sekä että.

Tu prendras comme dessert de la glace ou de la tarte ? — Je prendrai les deux./ Je les prendrai ensemble.


sekä että

Aussi bien … que, à la fois … et, et … et.

Täällä on sekä uutta että vanhaa taidetta.

Il y a de l’art aussi bien nouveau qu’ancien.

Hän on sekä huolestunut että toiveikas.

Il est à la fois anxieux et enthousiaste.

Sekä sinä että Heli tulette.


kunto

kuntoni (singular first-person)
kuntomme (plural first-person)
kuntosi (singular second-person)
kuntonne (plural second-person)
kuntonsa (third-person)

Forme, physique ; ordre, condition, état.

Hän näyttää olevan hyvässä kunnossa.

Oletko kunnossa?

Sinulla on hyvä kunto.

Kaikki on kunnossa.

Rakennukset ovat huonossa kunnossa.

Les bâtiments sont dans un mauvais état.


kunnolla

Correctement, bien, à point, proprement.

Ole kunnolla.

Tätä lihaa ei ole paistettu kunnolla .


esihistoria

Du nom historia (« histoire ») avec le préfixe esi- (« pré- »)


pronssi

pronssini (singular first-person)
pronssimme (plural first-person)
pronssisi (singular second-person)
pronssinne (plural second-person)
pronssinsa (third-person)


pakastin

Dérivé instrumental du verbe pakastaa « congeler ».

Mansikat ovat pakastimessa.


pakastin

Première personne du singulier du passé de l’indicatif du verbe pakastaa.

Pakastin mansikat.


rakastunut

rakastuneempi (comparative)
rakastunein (superlative)


ryppy

ryppyni (singular first-person)
ryppymme (plural first-person)
ryppysi (singular second-person)
ryppynne (plural second-person)
ryppynsä (third-person)


arabia

arabiat (plural nominative)
arabian (singular genitive)
arabioiden (plural genitive)
arabioitten (plural genitive)
arabiain (plural genitive)
arabiaa (singular)
arabioita (plural)
arabia ^([1]) (singular accusative)
arabian ^([2]) (singular accusative)
arabiat (plural accusative)
arabiassa (singular)
arabioissa (plural)
arabiaian (singular illative)
arabioihin (plural illative)
arabiasta (singular)
arabioista (plural)
arabialla (singular)
arabioilla (plural)
arabialle (singular)
arabioille (plural)
arabialta (singular ablative)
arabioilta (plural ablative)
arabiana (singular essive)
arabioina (plural essive)
arabiaksi (singular)
arabioiksi (plural)
arabiatta (singular)
arabioitta (plural)
arabioin (plural)
arabioine ^([3]) (plural comitative)
arabioittain (plural)
arabioitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Hän puhuu arabiaa.


sisarus

Dérivé de sisar (« sœur »), avec le suffixe -us.

Onko sinulla sisaruksia?

Est-ce que tu as des frères ou des sœurs ?

Me kaksi olemme sisaruksia.

Nous deux sommes frère(s)/sœur(s) (et sœur/frère).


mummu

mummuni (singular first-person)
mummumme (plural first-person)
mummusi (singular second-person)
mummunne (plural second-person)
mummunsa (third-person)
mummi
mummo


isoäiti

De iso (« grand ») et de äiti (« mère »).


meni syteen tai saveen

Du verbe mennä (« aller ») à la troisième personne du passé de l’indicatif, des illatifs des nom sysi (« charbon ») et savi (« argile ») et la conjonction tai (« ou »). Littéralement : qu’aille en charbon ou en argile.


innoissaan

L’inessif pluriel du nom into avec le suffixe possessif -an.

Enthousiaste, motivé, ravi, content, excité, réjoui.

Hän on innoissaan.

Te olette inoissanne. (Familier) Te olette inoissaan.

Vous êtes enthousiaste(s). Vous êtes enthousiastes.

Olen niin innoissani uudesta kännykästäni.

Je suis tellement content de mon nouveau portable.

Hän ei olisi yhtään innoissansa kuullessaan suunnitelmistasi.

Il/elle ne serait pas du tout ravi(e) s’il entendait de tes intentions.


innoissaan

La marque possessive peut manquer dans le langage familier. La forme d’entrée est alors utilisée.

Hän auttoi innoissaan puutarhatöissämme.

Il/elle était motivé(e) de nous aider dans le jardinage.


dokumentti

dokumenttini (singular first-person)
dokumenttimme (plural first-person)
dokumenttisi (singular second-person)
dokumenttinne (plural second-person)
dokumenttinsa (third-person)


hullutella

De l’adjectif hullu (« fou ») avec une dérivation fréquentative.


sekoilla

Aspect fréquentatif de seota (« se perdre (dans ses pensées), se distraire ; dérailler, devenir fou »).

Se perde, se distraire, dérailler d’affilée ou avec davantage de trait.

Hän sekoili laskuissaan, puheessaan.

Il/elle déraillait franchement dans ses calculs, dans son dirscours.


seota

De la même racine que le préfixe seka- (« mixte ») et l’adjetcif familier seko(pää) (« débile, dingue »).

Perde la tête/raison, dérailler, devenir fou.

Ukko sekosi.

Se perde, se distraire, dérailler, confondre (dans ses pensées).

Anteeksi, sekosin sanoissani.

Kersantti sekosi laskuissaan.

Le sergent s’est perdu dans ses calculs.

Sokeri sekosi veteen.

Viini ja mehu sekosivat.


poninhäntä

Du génitif de poni (« poney ») et häntä (« queue »).


aselepo

Des noms ase (« arme ») et lepo (« repos »).

aseleponi (singular first-person)
aselepomme (plural first-person)
aseleposi (singular second-person)
aseleponne (plural second-person)
aseleponsa (third-person)


sekaisin

En désordre, désordonné, mélangé, décoiffé, défait (une chambre, les cheveux).

Tukkasi on viehättävästi sekaisin.

Tes cheveux sont séductivement décoiffés.

Huoneeni on kamalan sekaisin.

Dérangé, distrait, en confusion, fou, passionné (une personne).

Ville on sekaisin Jaanasta.

Kaverini on ihan sekaisin autoista.

Mon copain est un passionné d’automobiles.

Äijähän on sekaisin.

Il est dérangé, le mec. ou Hé mec, tu es dérangé.


sekaisin

pelonsekaisin tuntein


voimistella

Aspect fréquentatif de voimistaa (« renforcer »).


ukko

ukkoni (singular first-person)
ukkomme (plural first-person)
ukkosi (singular second-person)
ukkonne (plural second-person)
ukkonsa (third-person)


tikku-ukko

De tikku (« écharde », « bâton ») et de ukko (« bonhomme »).

tikku-ukkoni (singular first-person)
tikku-ukkomme (plural first-person)
tikku-ukkosi (singular second-person)
tikku-ukkonne (plural second-person)
tikku-ukkonsa (third-person)


tikkukaramelli

Des noms tikku (« bâton ») et de karamelli (« caramel, bonbon »).

tikkukaramellini (singular first-person)
tikkukaramellimme (plural first-person)
tikkukaramellisi (singular second-person)
tikkukaramellinne (plural second-person)
tikkukaramellinsä (third-person)


tikkari

Apocope de type -əri de l’appellation officielle tikkukaramelli.


purukumi

De nom kumi (« gomme ») avec le préfixe puru- (« à mordre », « à mâcher »).

purukumini (singular first-person)
purukumimme (plural first-person)
purukumisi (singular second-person)
purukuminne (plural second-person)
purukuminsa (third-person)


purkka

purkkani (singular first-person)
purkkamme (plural first-person)
purkkasi (singular second-person)
purkkanne (plural second-person)
purkkansa (third-person)

(en préfixe) En carton, vite fait bien fait.

Mikä tämä purkkaviritys on?


siisti

siistimpi (comparative)
siistein (superlative)
siistini (singular first-person)
siistimme (plural first-person)
siistisi (singular second-person)
siistinne (plural second-person)
siistinsä (third-person)

Soutenu, propre, impeccable, soigné (langage).

Classe, de (grande) classe, style, cool, chic, super.

Siistiä!


mallinne

Dérivé du verbe mallintaa (« modeler, simuler »).


mallintaa

Dérivé productif du nom malli (« modèle, patron, maquette »).

Faire/créer/rendre par un modèle, un patron, une maquette, une simulation ; modeler, maquetter, simuler.


perättäinen

De l’adverbe perättäin (« d’affilée, consécutivement »)

perättäisempi (comparative)
perättäisin (superlative)
perättäiset (plural nominative)
perättäisen (singular genitive)
perättäisten (plural genitive)
perättäisien (plural genitive)
perättäistä (singular)
perättäisiä (plural)
perättäinen ^([1]) (singular accusative)
perättäisen ^([2]) (singular accusative)
perättäiset (plural accusative)
perättäisessä (singular)
perättäisissä (plural)
perättäiseen (singular illative)
perättäisiin (plural illative)
perättäisestä (singular)
perättäisistä (plural)
perättäisellä (singular)
perättäisillä (plural)
perättäiselle (singular)
perättäisille (plural)
perättäiseltä (singular ablative)
perättäisiltä (plural ablative)
perättäisenä (singular essive)
perättäisinä (plural essive)
perättäiseksi (singular)
perättäisiksi (plural)
perättäisettä (singular)
perättäisittä (plural)
perättäisin (plural)
perättäisine ^([3]) (plural comitative)
perättäisittäin (plural)
perättäisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


sortti

sorttini (singular first-person)
sorttimme (plural first-person)
sorttisi (singular second-person)
sorttinne (plural second-person)
sorttinsa (third-person)

jonkin sortin

kaiken sortin; joka sortin

minkään sortin

Minkä sortin vene sinulla on?

Meille ei annettu minkään sortin varoitusta.

Nous n’avons pas eu d’avertissement de nulle sorte.

Onko tämä olevinaan jonkin sortin pilaa?

Cela prétend d’être une sorte de plaisanterie ou quoi ?


vaahdota

Mousser, écumer, apparaître de la mousse.

Kylpyvesi vaahtoaa.

Meri vaahtosi.

Exagérer, surexciter, fanatiser, en trop faire (sur un sujet).

Hän vaahtosi maailmanlopusta viikkokausia.

Il/elle n’arrêtait pas de parler de la fin du monde pendant des semaines.


aamuvirkku

Du nom aamu (« matin ») et de l’adjectif virkku (« réveillé »).

aamuvirkumpi (comparative)
aamuvirkuin (superlative)


aamuvirkku

aamuvirkkuni (singular first-person)
aamuvirkkumme (plural first-person)
aamuvirkkusi (singular second-person)
aamuvirkkunne (plural second-person)
aamuvirkkunsa (third-person)


aikaero

De aika (« temps, heure ») et de ero (« différence », « séparation », « écart », « décalage »).

aikaeroni (singular first-person)
aikaeromme (plural first-person)
aikaerosi (singular second-person)
aikaeronne (plural second-person)
aikaeronsa (third-person)
aika ero


aikaero

aikaeroni (singular first-person)
aikaeromme (plural first-person)
aikaerosi (singular second-person)
aikaeronne (plural second-person)
aikaeronsa (third-person)


saada aikaan

Du verbe saada (« parvenir ») et du nom aika (« temps ») au cas illatif singulier.

Provoquer, entraîner, amener, produire un résultat.


saada aikaiseksi

Du verbe saada (« parvenir ») et de l’adjectif aikainen (« tôt ») au cas translatif.

Réaliser, accomplir, produire, sortir (des nouvelles œuvres), être capable.

Kirjailia sai vihoinkin jotakin aikaiseksi.

L’écrivain a finalement sorti quelque chose de fait.

En ole saannut tänään mitään aikaiseksi.

Ajourd’hui, je n’ai été capable de rien (faire).

Näytäpäs, mitä olet saannut aikaiseksi?

Alors montre-moi, ce que tu a parvenu à faire ?


niin

Täällä on niin kuuma.

Hän huusi niin kovaa että korvat särkyivät.

Il/elle criait tellement fort que les oreilles ont éclatés.

En olisi niinkään huolissani itsestäni, vaan ystäväsäni.

Je ne serais pas tellement soucié de moi-même, mais plutôt de mon ami(e).

Syö niin paljon kuin haluat.

Laula niin usein kuin tekee mieli.

En minä niin anonut.

Ei niinkään.

Voi sen niinkin tehdä.

Niin?

Lähdetkö huomenna? — Niin.

Se ei ole oikein. — Ei niin.

Niinkö?

Niinpä!

(Ironique)''Niin varmaan!

Niin varmaan onkin.

Niin, mihin jäinkään?


niin

Jos sataa, niin emme mene piknikille.

S’il pleut, alors nous n’allons pas faire de pique-nique.

Kun tulet, niin kastelisitko kukat?

Quand tu viens, pourrais-tu alors arroser les fleurs ?

Kun näet hänet, niin hihkaise minulle.

Niin hän rupesi juomaan.


virkku

virkkuni (singular first-person)
virkkumme (plural first-person)
virkkusi (singular second-person)
virkkunne (plural second-person)
virkkunsa (third-person)
virkumpi (comparative)
virkuin (superlative)


puolitoista

De puoli (« demi ») et de toinen (« deuxième ») au partitif singulier.

Se kesti puolitoista tuntia.

Haluan puolitoista metriä punaista lankaa.

Pannukakkuun tulee puolitoista litraa maitoa.

Il faut mettre aux crêpes un litre et demi de lait.


puolitoista

On comprendra yksi ja puoli mais ce n’est pas idiomatique.

Les heures 1:30 ou 13:30 (lire une heure et demi) se disent puoli kaksi.


vilkeuni

Des noms vilke (« vivacité, agitation ») et uni (« sommeil, rêve »).


tällää haavaa

De tällä (« à ce ») et de haavaa (« blessure, plaie : mal, peine »).

\ˈtæ.lːæˌhɑː.ʋɑː\

Pour le moment, vu la situation, dans ces circonstances. (La locution s’emploie dans des tournures négatives).

Me emme voi tehdä asialle mitään tällä haavaa.

Nous ne pouvons rien avancer à cause des inconvenients.


tiemmä

Contraction de tiedän et de mä, littéralement sais-je.


kuulemma

Contraction de kuulen et de mä (ou ma) qui a adapté l’harmonie vocalique du verbe ; littéralement entends-je.

J’ai entendu (dire/parler), des rumeurs courent, on dit (que) ; à mon savoir, apparemment, il (me/nous) parait (que).

Hän asuu nykyään kuulemma Lontoossa.

On dit qu’il/elle habite à Londres de nos jours.


näemmä

Contraction de näen et de mä (ou ma) qui a adapté l’harmonie vocalique du verbe.


hajuste

Du verbe hajustaa (« donner de l’odeur, du parfum », « parfumer »)


koroke

Tarvitsen korokkeen, jotta yltäisin. Annatko tuolin?

J’ai besoin de m’élever pour que j’atteigne là haut. Tu veux me donner une chaise?


muttei

Contraction de la conjonction mutta au contact avec le verbe de négation ei.

L’auxiliaire ei se conjugue normalement. Sauf l’impératif où ils doivent s’écrire en deux mots : mutta älä.

Mais ne … pas (ou autre négation), mais pas.

Meitä seurataan muttemme tiedä miksi.

On nous suit mais nous ne savons pas pourquoi.

Usein voi voittaa muttei aina.

On peut gagner souvent mais pas toujours.


mulkku

mulkkuni (singular first-person)
mulkkumme (plural first-person)
mulkkusi (singular second-person)
mulkkunne (plural second-person)
mulkkunsa (third-person)

Ime mulkkua!

Tête de gland, enculé (de ta race). Utilisé aussi adjectivement.

Senkin mulkku!

Se on ihan mulkku jätkä.


senkin

Du pronom se au génitif avec l’enclique -kin.

Senkin sika.

Senkin huijarit.

Sinä senkin.

Te senkin petturi, ajoitte minut ansaan.

Vous, espèce de traitre, vous m’avez empiégé.


senkin

Laitoin ruokaa senkin koiran kippoon.

J’ai mis de la bouffe dans le bol de ce chien, aussi.

Menit sitten myymään senkin taulun.

Alors, tu viens de vendre aussi ce tableau.

Tiesit senkin.


kalsuste

Meuble ; (au pluriel) meubles, mobilier.


parras

Berge, rive, bord (aussi au figuré : entre deux états).

olla itkun partaalla

olla haudan partaalla

Maat kävivät sodan partaalla.

Les pays n’étaient pas loin de se faire la guerre.


eikä

Siellä ei ollut kukkia eikä kiviä.

Il n’y avait ni des fleurs ni des cailloux.


eikä

L’auxiliaire ei se conjugue normalement en ajoutant toujours le -kä.

Minä en lähde etkä sinäkään.

Älkäämmekä unohtako sitä, että...

Emme juonneet vettä emmekä viskiä.

Nous n’avons bu ni de l’eau ni du whisky.

Joimme vettä emmekä viskiä.

Nous avons bu de l’eau et non pas du whisky.

Réfutation catégorique, mais non, bien sûr que non.

Nyt tulet mukaani. — Enkä.

Maintenant tu viens avec moi. — Certainement pas.

Olen tyhmä. — Etkä ole.

Eikä!

Ei auta itku eikä mikään!


kajota

Dérivé du nom kajo (« lueur »), alors porter sa lueur à.

Toucher, fouiller, se mêler, mettre la main sur, altérer (des données).

Jos kajoat vielä häneen, siitä ei hyvä heilu.

Si tu te mêles encore à lui/elle, tu seras foutu.

Meidän labraamme on kajottu.

He kajosivat reppuuni.

Kansalasten oikeuksiin on kajottu.

On a porté atteinte aux droits des citoyens.


kohtalokas

Du nom kohtalo (« sort, destin ») avec le suffixe -kas.

kohtalokkaampi (comparative)
kohtalokkain (superlative)

Conséquent (qui mène aux conséquences), fatal.


herroitella

Traiter de monsieur, dire (quelqu’un) monsieur ; appeler par le nom de famille.


käydä kylässä

Du verbe käydä (« se rendre ») et du nom kylässä (« au village »).


-ssa

Les noms et les pronoms : indique qu’on est dans, dedans, en, à.

Noita asui luolassa.

Omenassa liikkuu mato.

Oletko sängyssä? Olemme pöydässä.

Les adjectifs et les déterminants : suivent le cas du nom, parfois tout seul.

Mustassa autossa on hiiri.

Il y a une souris dans la voiture noire.

kahdessa vuodessa, viidessä sekunissa

Tässä kirjassa. Missä kirjassa?

Sinisessä saappaassa on mutaa, muttei ruskeassa.

Il y a de la boue dans la botte bleue mais pas dans la brune.

Les adverbes : il s'agit de déterminants détachés.

Missä olet? Tässä minä olen.

Aux infinitifs de verbe : au présent en train de, en cours de, en ce moment ; au passé et au futur aussi aller ; (tout) en gérondif.

Olen uimassa.

Puuta oltiin kaatamassa.

Kohta olet juoksemassa.

(Familier) Käytkö kaupassa? — En ole käymässä.

Tu irais faire les courses ? — Aucune chance que j’y aille.

Tyttö siivosi syödessään.

Noms : autres fonctions, adjectivales, verbales

Hän on tulossa. Me olemme menossa.

Maa on lumen peitossa. Vesi oli jäässä.

La terre est couverte de neige. L’eau était gelée.

Mies oli hiessä.

Olit oikeassa, minä väärässä. Hän on poissa.

Tu avais raison, moi tort. Il/elle est absent(e).

Composant inséparable de certains adjectifs, certains ajoutés du suffixe possessif -an.

Sitten oltiin juovuksissa. Olemmeko me eksyksissä?

Ensuite on était saouls. Avons-nous perdu la route ?

Pomo oli raivoissaan. Sihteerimme on taas voimissaan.

Le chef était furieux. Notre secrétaire a retrouvé ses forces.


makuullaan

De makuu- (« à coucher ») avec les suffixes -lla et -an.

Olen makuullani. Olit makuullasi.

Katsoimme yötä makuullamme.

Teitte läksyjä makuullanne.

Pysykää makuullanne. Vaara ei ole ohi.

Restez couché(s). Le danger n’est pas fini.


selvitä

S’en sortir, finir, parvenir, se battre.

Jos tästä ikinä selviän.

Juoksija selvisi kolmanneksi.

Le coureur s’est battu pour devenir troisième.


loppupeli

Des noms loppu (« fin ») et peli (« jeu »).

loppupelini (singular first-person)
loppupelimme (plural first-person)
loppupelisi (singular second-person)
loppupelinne (plural second-person)
loppupelinsä (third-person)

loppulpeleissä


kaikki oikeudet pidätetään

De kaikki (« tous »), oikeudet (« les droits ») et pidätetään (« sont detenus »).


nuotti

nuottini (singular first-person)
nuottimme (plural first-person)
nuottisi (singular second-person)
nuottinne (plural second-person)
nuottinsa (third-person)


sähköposti

(Date à préciser) Motcomposé de sähkö (« électrique, électronique ») et de posti (« courrier »).

sähköpostini (singular first-person)
sähköpostimme (plural first-person)
sähköpostisi (singular second-person)
sähköpostinne (plural second-person)
sähköpostinsa (third-person)

Courrier électronique, courriel, messagerie électronique.

Courrier électronique, courriel, message électronique.

Sain sähköpostin.


-sti

Suffixe des adverbes à partir des adjectifs.

nopea - nopeasti

huono - huonosti

kova - kovasti

sosiaalinen - sosiaalisesti

kemiallinen - kemiallisesti

meluisa - meluisasti

raaka - raa’asti

Suffixe des adverbes à partir des nombres (le multiplicatif).

kaksi - kahdesti

kolme - kolmesti

tuhat - tuhannesti

moni - monesti


ehtiä

Avoir/trouver le temps, attraper (le bus, le train), venir/être/arriver à temps/l’heure (à une réunion), ne pas rater, avoir la chance de.

Korjaan laitteen heti, kun ehdin.

Je réparerai l’appareil dès que je le pourrai.

Ehdimme kuin ehdimmekin bussiin.

Etkö ehtinyt ajoissa kokoukseen?

N’es-tu pas arrivé à l’heure pour la réunion ?

Oletteko te ehtineet katsoa hakemustani?

Avez-vous eu la chance de regarder mon application ?


eilinen

Apparenté avec l’adverbe eilen (« hier »).


eilinen

eiliset (plural nominative)
eilisen (singular genitive)
eilisten (plural genitive)
eilisien (plural genitive)
eilistä (singular)
eilisiä (plural)
eilinen ^([1]) (singular accusative)
eilisen ^([2]) (singular accusative)
eiliset (plural accusative)
eilisessä (singular)
eilisissä (plural)
eiliseen (singular illative)
eilisiin (plural illative)
eilisestä (singular)
eilisistä (plural)
eilisellä (singular)
eilisillä (plural)
eiliselle (singular)
eilisille (plural)
eiliseltä (singular ablative)
eilisiltä (plural ablative)
eilisenä (singular essive)
eilisinä (plural essive)
eiliseksi (singular)
eilisiksi (plural)
eilisettä (singular)
eilisittä (plural)
eilisin (plural)
eilisine ^([3]) (plural comitative)
eilisittäin (plural)
eilisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

eilisestä lähtien

Puhunkin eilisestä, enkä tästä päivästä.

C’est d’hier que je parle pas d’aujord’hui.

Muistatko eilisen?


kääpiö

Älä sano häntä kääpiöksi.

(Astronomie)'Valkoinen kääpiö, punainen kääpiö'.

Kääpiöplaneetta.


jättiläinen

jättiläiset (plural nominative)
jättiläisen (singular genitive)
jättiläisten (plural genitive)
jättiläisien (plural genitive)
jättiläistä (singular)
jättiläisiä (plural)
jättiläinen ^([1]) (singular accusative)
jättiläisen ^([2]) (singular accusative)
jättiläiset (plural accusative)
jättiläisessä (singular)
jättiläisissä (plural)
jättiläiseen (singular illative)
jättiläisiin (plural illative)
jättiläisestä (singular)
jättiläisistä (plural)
jättiläisellä (singular)
jättiläisillä (plural)
jättiläiselle (singular)
jättiläisille (plural)
jättiläiseltä (singular ablative)
jättiläisiltä (plural ablative)
jättiläisenä (singular essive)
jättiläisinä (plural essive)
jättiläiseksi (singular)
jättiläisiksi (plural)
jättiläisettä (singular)
jättiläisittä (plural)
jättiläisin (plural)
jättiläisine ^([3]) (plural comitative)
jättiläisittäin (plural)
jättiläisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Hän oli iso kuin jättiläinen.

Il/elle était grand(e) comme un(e) géant(e).

(Astronomie)'Kaasujättiläinen, punainen jättiläinen


poliittinen

polittinen (positive)
polittisempi (comparative)
polittisin (superlative)
polittinen (singular nominative)
polittiset (plural nominative)
polittisen (singular genitive)
polittisten (plural genitive)
polittisien (plural genitive)
polittista (singular)
polittisia (plural)
polittinen ^([1]) (singular accusative)
polittisen ^([2]) (singular accusative)
polittiset (plural accusative)
polittisessa (singular)
polittisissa (plural)
polittiseen (singular illative)
polittisiin (plural illative)
polittisesta (singular)
polittisista (plural)
polittisella (singular)
polittisilla (plural)
polittiselle (singular)
polittisille (plural)
polittiselta (singular ablative)
polittisilta (plural ablative)
polittisena (singular essive)
polittisina (plural essive)
polittiseksi (singular)
polittisiksi (plural)
polittisetta (singular)
polittisitta (plural)
polittisin (plural)
polittisine ^([3]) (plural comitative)
polittisittain (plural)
polittisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


objektiivinen

objektiiviset (plural nominative)
objektiivisen (singular genitive)
objektiivisten (plural genitive)
objektiivisien (plural genitive)
objektiivistä (singular)
objektiivisiä (plural)
objektiivinen ^([1]) (singular accusative)
objektiivisen ^([2]) (singular accusative)
objektiiviset (plural accusative)
objektiivisessä (singular)
objektiivisissä (plural)
objektiiviseen (singular illative)
objektiivisiin (plural illative)
objektiivisestä (singular)
objektiivisistä (plural)
objektiivisellä (singular)
objektiivisillä (plural)
objektiiviselle (singular)
objektiivisille (plural)
objektiiviseltä (singular ablative)
objektiivisiltä (plural ablative)
objektiivisenä (singular essive)
objektiivisinä (plural essive)
objektiiviseksi (singular)
objektiivisiksi (plural)
objektiivisettä (singular)
objektiivisittä (plural)
objektiivisin (plural)
objektiivisine ^([3]) (plural comitative)
objektiivisittäin (plural)
objektiivisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


-vuotias

Veljeni on kuusivuotias.

Jouko on 35-vuotias insinööri.

Jouko est un ingénieur de trente cinq ans.


juodakseen

Infinitif long I de juoda. Pour/à boire, pour qu’on boive, pour qu’on puisse boire.

Saitko vettä juodaksesi?

Vesi oli liian likaista juodaksemme sitä.

L’eau était trop sale pour qu’on en ait bu.

Menimme baariin juodaksemme.

Nous sommes allés au bar pour boire (pour que nous buvions).

Älä hoputa. Hän juo, jos on juodakseen.

Arrête d’exiger. Il bois si c’est sa volonté.


tullakseen

Infinitif long I de tulla. Pour (de)venir, pour qu’on (de)vienne, pour qu’on puisse (de)venir, etc.

Hän oli opiskellut tähtitiedettä tullakseen astronomiksi.

Il avait étudié l’astronomie pour devenir (pour qu’il devienne) astronome.

Poika on liian arka tullakseen ulos seuraksemme.

Le garçon est trop timide pour qu’il vienne nous joindre dehors.

Oletko tullaksesi?


voidakseen

Infinitif long I de voida. Pour pouvoir, pour qu’on puisse, etc.

Olet liian nuori voidaksesi katsoa tätä elokuvaa.

Tu es trop jeune pour que tu puisses regarder ce film.

Voidaksemme puhua rauhasta meidän on myös puhuttava sodasta.

Pour que nous puissions parler de la paix nous devons aussi parler de la guerre.

Syö paljon kuitua voidaksesi hyvin.

Mangez beaucoup de fibre pour vous sentir bien.


tehdäkseen

Infinitif long I de tehdä. Pour/afin de faire, pour qu’on fasse, etc.

Haastateltava katsoi kameraan tehdäkseen paremman vaikutuksen.

Celui qui était entrevu regardait vers le caméra afin de faire une meilleure impression.

Olen liian väsynyt tehdäkseni mitään.

Je suis trop fatigué pour que je fasse quoi que ce soit.


maani

Forme possessive à la première personne du singulier du nominatif singulier de maa.

Forme possessive à la première personne du singulier du génitif singulier de maa.

Forme possessive à la première personne du singulier de l’accusatif I de maa.

Forme possessive à la première personne du singulier de l’accusatif II de maa.

Forme possessive à la première personne du singulier du nominatif pluriel de maa.

Forme possessive à la première personne du singulier de l’accusatif pluriel de maa.


vuosituhat

De vuosi (« an ») et de tuhat (« mille »).


tupakoitsija

tupakoitsijat (plural nominative)
tupakoitsijan (singular genitive)
tupakoitsijoiden (plural genitive)
tupakoitsijoitten (plural genitive)
tupakoitsijain (plural genitive)
tupakoitsijaa (singular)
tupakoitsijoita (plural)
tupakoitsija ^([1]) (singular accusative)
tupakoitsijan ^([2]) (singular accusative)
tupakoitsijat (plural accusative)
tupakoitsijassa (singular)
tupakoitsijoissa (plural)
tupakoitsijaan (singular illative)
tupakoitsijoihin (plural illative)
tupakoitsijasta (singular)
tupakoitsijoista (plural)
tupakoitsijalla (singular)
tupakoitsijoilla (plural)
tupakoitsijalle (singular)
tupakoitsijoille (plural)
tupakoitsijalta (singular ablative)
tupakoitsijoilta (plural ablative)
tupakoitsijana (singular essive)
tupakoitsijoina (plural essive)
tupakoitsijaksi (singular)
tupakoitsijoiksi (plural)
tupakoitsijatta (singular)
tupakoitsijoitta (plural)
tupakoitsijoin (plural)
tupakoitsijoine ^([3]) (plural comitative)
tupakoitsijoittain (plural)
tupakoitsijoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Yhdistyneet kansakunnat

De yhdistynyt (« uni ») et de kansakunta (« nation ») les deux au pluriel.


korppi

korppini (singular first-person)
korppimme (plural first-person)
korppisi (singular second-person)
korppinne (plural second-person)
korppinsa (third-person)


korppikotka

Des noms korppi (« corbeau ») et kotka (« aigle »).

korppikotkani (singular first-person)
korppikotkamme (plural first-person)
korppikotkasi (singular second-person)
korppikotkanne (plural second-person)
korppikotkansa (third-person)


korppu

korppuni (singular first-person)
korppumme (plural first-person)
korppusi (singular second-person)
korppunne (plural second-person)
korppunsa (third-person)


korppujauho

Des noms korppu (« biscotte ») et jauho (« farine »).

korppujauhoni (singular first-person)
korppujauhomme (plural first-person)
korppujauhosi (singular second-person)
korppujauhonne (plural second-person)
korppujauhonsa (third-person)


sijata

Préparer, mettre en place, ranger, ménager, dresser, faire (principalement un lit ou ce genre de pièce).


-uus

ihminen — ihmisyys

hiljainen — hiljaisuus

ikuinen — ikuisuus

voimakas — voimakkuus

alaston — alastomuus

suunnaton — sunnattomuus

johtaja — johtajuus

Les adjectifs de participe présent, -va.

toistuva — toistuvuus

suuri — suuruus

kova — kovuus

kohtelias — kohteliaisuus

Parfois la forme intermédiaire est rare ou n’existe pas.

tuleva — "tulevainen" — tulevaisuus

venant, à venir, futur — « qui viendra » — avenir, futur

tila — *tilainen — tilaisuus

kuningas — kuninkuus

tosi — totuus


vartti

varttini (singular first-person)
varttimme (plural first-person)
varttisi (singular second-person)
varttinne (plural second-person)
varttinsa (third-person)

Polkupyörän korjaamisessa meni vartti(tunti).

La réparation du vélo a pris un quart d’heure.

Kello on varttia vaille neljä. Puolen tunnin päästä kello on vartin yli viisi.

Il est quatre heure moins quart. Dans une demi-heure, il sera cinq heure et quart.


tekevä

tekeväni (singular first-person)
tekevämme (plural first-person)
tekeväsi (singular second-person)
tekevänne (plural second-person)
tekevänsä (third-person)

Mitä näet hänen tekevän?

Sanoitte tekevänne sen.

Pelle luule tekevänsä meidät iloisiksi.

Tekevältä ei hommat lopu.

Les activités ne finissent pas pour celui qui (les) fait.

(Littéraire)'Hän on tekevä' sen, minkä pyydän.


penkki

penkkini (singular first-person)
penkkimme (plural first-person)
penkkisi (singular second-person)
penkkinne (plural second-person)
penkkinsä (third-person)


kotilo

Du nom koti (« foyer », « maison », « abri »).

kotilot (plural nominative)
kotilon (singular genitive)
kotiloiden (plural genitive)
kotiloitten (plural genitive)
kotiloin (plural genitive)
kotiloa (singular)
kotiloita (plural)
kotilo ^([1]) (singular accusative)
kotilon ^([2]) (singular accusative)
kotilot (plural accusative)
kotilossa (singular)
kotiloissa (plural)
kotiloon (singular illative)
kotiloihin (plural illative)
kotilosta (singular)
kotiloista (plural)
kotilolla (singular)
kotiloilla (plural)
kotilolle (singular)
kotiloille (plural)
kotilolta (singular ablative)
kotiloilta (plural ablative)
kotilona (singular essive)
kotiloina (plural essive)
kotiloksi (singular)
kotiloiksi (plural)
kotilotta (singular)
kotiloitta (plural)
kotiloin (plural)
kotiloine ^([3]) (plural comitative)
kotiloittain (plural)
kotiloitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Coquille (d’un coquillage, d’un escargot).


milloin

Autan sinua milloin vain.

Se voi räjähtää milloin tahansa.

Ystäväni kuuntelee milloin mitäkin musiikkia.

Mon ami écoute comme musique tantôt une tantôt l’autre.

Talonvanhin moittii milloin ketäkin.

Quand (interrogation directe ou indirecte).

Milloin he lähtevät Madridiin?

Hän muisti, milloin syntymäpäiväsi on.

Il s’est rappelé quand tu as ton anniversaire.


viides

He tekivät viidennen maalinsa.

joka viides matkustaja

viides toukokuuta


prosentti

prosenttini (singular first-person)
prosenttimme (plural first-person)
prosenttisi (singular second-person)
prosenttinne (plural second-person)
prosenttinsa (third-person)

sata prosenntia

kolmesta viiteen prosenttia

Myynnin kasvu nousi yhteen prosenttiin.

La croissance de la vente a monté à un pour cent.


välipala

De väli (« espace, temps entre ») et de pala (« mocreau, bout »).


väli

välini (singular first-person)
välimme (plural first-person)
välisi (singular second-person)
välinne (plural second-person)
välinsä (third-person)

Espace ou temps entre les choses, entretemps, intermédiaire, passage, entre.

Sormi jäi oven väliin.

Le doigt est resté dans l’entrebâillement de la porte.

Pääsisinkö tästä välistä?

Sohvamme mahtui juuri ja juuri oven välistä.

Le sofa est tout juste entré par la porte.

Välillä on vaikeaa ymmärtää.

Arvo on kolmensadan ja kolmensadan kahden välillä.

La valeur se situe entre trois cents et trois cent deux.

Missä välissä sinä ehdit tulemaan tänne?

Comment as tu pu arriver ici pendant ce temps ?

Onko sillä väliä?


sekä

Du pronom se (« ce ») avec le suffixe -kä (« et » comme dans eikä).


parturi

Les cas de localités extérieures se rapportent souvent à la personne, tandis que les intérieures au local. Dans certains usages des cas cette distinction ne se fait pas.

Barbier, coiffeur pour homme (la personne et le lieu).

Oletko käynyt parturilla?

Sinun täytyisi mennä parturiin.

Rakastuin parturiin.

Je suis tombé(e) amoureux (-euse) d’un barbier.

Poistuimme parturista.

Pidän nykyisestä parturistani.

Serkkusi siis tahtoo parturiksi.

Hän on hyvä parturina, mutta laulajana hän on sietämätön.

Il est bon comme barbier mais comme chanteur il est insupportable.


kampaaja

Nom d’agent du verbe kammata (« (se) peigner », « (se) coiffer ») à l’aide du suffixe -ja.

kampaajani (singular first-person)
kampaajamme (plural first-person)
kampaajasi (singular second-person)
kampaajanne (plural second-person)
kampaajansa (third-person)


pidemmän päälle

Du comparatif de l’adjectif pidempi (« plus long ») au génitif singulier et de l’adverbe päälle (« sur, sur le bout »), ou forme du nom pää (« tête, bout »). Littéralement sur un bout (de temps) plus long.


päälle

Vartia tökkäisi tunkeilijaa kepin päällä.

Le garde poussait l’intrus du bout d’un bâton.


päälle

Ajoitkin jäniksen päälle.

Jäikö kahvinkeitin päälle?

Est-ce que la machine à café est restée allumée ?

Tiedätkö vielä, mitä aiot laittaa päällesi?

Est-ce que tu sais déjà ce que tu te metterais ?


palapeli

Puzzle (jeux à pièces, problème similaire).


istunto

istuntoni (singular first-person)
istuntomme (plural first-person)
istuntosi (singular second-person)
istuntonne (plural second-person)
istuntonsa (third-person)


istuin

Nom commun. Dérivé instrumental du verbe istua (« s’asseoir »).


istuin

Première personne du singulier de l’indicatif passé du verbe istua.

Minä istuin viereesi.


bileet

La forme singulière ne s’utilise que dans les mots composés.


serkku

serkkuni (singular first-person)
serkkumme (plural first-person)
serkkusi (singular second-person)
serkkunne (plural second-person)
serkkunsa (third-person)

Pour lever l’ambguïté du sexe on peut utiliser les mots composés :
** cousin : serkkupoika (cousin + garçon)
** cousine : serkkutyttö (cousin + fille)


eittämättä

La forme abessive de l’infinitif -ma du verbe eittää (« nier, contester »), dont les formes finies sont plutôt rares.


välttämättä

La forme abessive de l’infinitif -ma du verbe välttää (« éviter »).

Forcément, inévitablement ; pas forcément.

Jos välttämättä haluat.

Se ei ole välttämättä kaikista paras ratkaisu.

Ce n’est peut-être pas la meilleure des solutions.

Onko liian myöhäistä lähteä? — Ei välttämättä.

Est-ce qu’il est trop tard pour partir ? — Pas forcément.


välttämättä

Lähetti oli taittanut matkan vaaroja välttämättä.

L’émissaire avait parcouru le trajet sans éviter les dangers.


on ilmoja pidellyt

Pour les composants → voir olla, ilma et pidellä (fréquentatif de pitää). Littéralement il a bien fait des temps.

L’expression peut être introduite aussi comme une affirmation ou une interrogation.

Locution classique pour commencer à parler de la pluie et du beau temps (sens propre et figuré).


lakeri

Réglisse. Pour la couleur et la texture : par exemple des chaussures noires et lisses.


suvullinen

Du nom suku (« famille, généalogie, genre, sexe »).

suvullisempi (comparative)
suvullisin (superlative)
suvulliset (plural nominative)
suvullisen (singular genitive)
suvullisten (plural genitive)
suvullisien (plural genitive)
suvullista (singular)
suvullisia (plural)
suvullinen ^([1]) (singular accusative)
suvullisen ^([2]) (singular accusative)
suvulliset (plural accusative)
suvullisessa (singular)
suvullisissa (plural)
suvulliseen (singular illative)
suvullisiin (plural illative)
suvullisesta (singular)
suvullisista (plural)
suvullisella (singular)
suvullisilla (plural)
suvulliselle (singular)
suvullisille (plural)
suvulliselta (singular ablative)
suvullisilta (plural ablative)
suvullisena (singular essive)
suvullisina (plural essive)
suvulliseksi (singular)
suvullisiksi (plural)
suvullisetta (singular)
suvullisitta (plural)
suvullisin (plural)
suvullisine ^([3]) (plural comitative)
suvullisittain (plural)
suvullisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


suvuton

suvuttomampi (comparative)
suvuttomin (superlative)
suvuttomat (plural nominative)
suvuttoman (singular genitive)
suvuttomien (plural genitive)
suvutonta (singular)
suvuttomia (plural)
suvuton ^([1]) (singular accusative)
suvuttoman ^([2]) (singular accusative)
suvuttomat (plural accusative)
suvuttomassa (singular)
suvuttomissa (plural)
suvuttomaan (singular illative)
suvuttomiin (plural illative)
suvuttomasta (singular)
suvuttomista (plural)
suvuttomalla (singular)
suvuttomilla (plural)
suvuttomalle (singular)
suvuttomille (plural)
suvuttomalta (singular ablative)
suvuttomilta (plural ablative)
suvuttomana (singular essive)
suvuttomina (plural essive)
suvuttomaksi (singular)
suvuttomiksi (plural)
suvuttomatta (singular)
suvuttomitta (plural)
suvuttomin (plural)
suvuttomine ^([3]) (plural comitative)
suvuttomittain (plural)
suvuttomitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


myötä

ajan myötä.

Kokemus karttuu iän myötä.

Jos onni on myötä.

(Rare)'Hän on myötä' tälle idealle.

Jos aika antaa myötä.

Köysi antoi myötä.

Pallon pinta antaa myöten.

La surface du ballon s’enfonce (au toucher).


lauseenvastike

(Siècle à préciser) Composé de lause « proposition, phrase » au génitif et et de vastike « substitut ».

Proposition participiale, proposition à participe.

Näin, että mies juoksi. / Näin miehen juoksevan.

J’ai vu qu’un homme courrait. / J’ai vu un homme courir.

Muistatko, kun uit tuossa järvessä? / Muistatko uineesi tuossa järvessä?

Te souviens-tu de quand tu nageais dans ce lac ? / Te souviens-tu d’avoir nagé dans ce lac ?

Hän käveli niin, että ontui. / Hän käveli ontuen.

Il marchait de sorte qu’il boitait. / Il marchait en boitant.

Pelkään, että (sinä) satutat itsesi. / Pelkään (sinun) satuttavasi itsesi.

Kuljimme kaupungissa ja samalla ihastelimme sitä. / Kuljimme ihastelemassa kaupunkia.

Nous nous promenions dans la ville en même temps que nous l’admirions. / Nous nous promenions en admirant la ville.

Teen tämän, jotta auttaisin sinua. / Teen tämän auttaaksesi sinua.

Je fais ceci pour que je puisse t’aider. / Je fais ceci pour t’aider.

Sikäli kuin tiedämme: tietääksemme.

À ce que nous sachions : à notre savoir.


seniori

ATK-paja senioreille


ykskantaan

Contraction de yksi (« un ») et de kantaan (« en base »).

Étroitement, en bref, (tout) court, d’un ton sec ; (aussi de plusieurs personnes) d’une seule voix, en chœur.

Hän totesi ykskantaan: "Ei käy."


nominatiivi

nominatiivini (singular first-person)
nominatiivimme (plural first-person)
nominatiivisi (singular second-person)
nominatiivinne (plural second-person)
nominatiivinsa (third-person)


akkusatiivi

akkusatiivini (singular first-person)
akkusatiivimme (plural first-person)
akkusatiivisi (singular second-person)
akkusatiivinne (plural second-person)
akkusatiivinsa (third-person)


tikkukirjain

Des noms tikku (« écharde, allumette ») et kirjain (« lettre »).


hiirihaukka

De hiiri (« souris ») et de haukka (« faucon »).

hiirihaukkani (singular first-person)
hiirihaukkamme (plural first-person)
hiirihaukkasi (singular second-person)
hiirihaukkanne (plural second-person)
hiirihaukkansa (third-person)

Buse variable, oiseau de nom scientifique Buteo buteo.


alamainen

De l’adjectif mainen (« paysan, profane ») avec le préfixe ala- (« sous »).

alamaiset (plural nominative)
alamaisen (singular genitive)
alamaisten (plural genitive)
alamaisien (plural genitive)
alamaista (singular)
alamaisia (plural)
alamainen ^([1]) (singular accusative)
alamaisen ^([2]) (singular accusative)
alamaiset (plural accusative)
alamaisessa (singular)
alamaisissa (plural)
alamaiseen (singular illative)
alamaisiin (plural illative)
alamaisesta (singular)
alamaisista (plural)
alamaisella (singular)
alamaisilla (plural)
alamaiselle (singular)
alamaisille (plural)
alamaiselta (singular ablative)
alamaisilta (plural ablative)
alamaisena (singular essive)
alamaisina (plural essive)
alamaiseksi (singular)
alamaisiksi (plural)
alamaisetta (singular)
alamaisitta (plural)
alamaisin (plural)
alamaisine ^([3]) (plural comitative)
alamaisittain (plural)
alamaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Sujet, citoyen dans un royaume ou dans un régime comparable.


alamainen

alamaisempi (comparative)
alamaisin (superlative)


mainen

Du nom maa (« terre, pays ») avec le suffixe -inen.

maisempi (comparative)
maisin (superlative)
maiset (plural nominative)
maisen (singular genitive)
maisten (plural genitive)
maisien (plural genitive)
maista (singular)
maisia (plural)
mainen ^([1]) (singular accusative)
maisen ^([2]) (singular accusative)
maiset (plural accusative)
maisessa (singular)
maisissa (plural)
maiseen (singular illative)
maisiin (plural illative)
maisesta (singular)
maisista (plural)
maisella (singular)
maisilla (plural)
maiselle (singular)
maisille (plural)
maiselta (singular ablative)
maisilta (plural ablative)
maisena (singular essive)
maisina (plural essive)
maiseksi (singular)
maisiksi (plural)
maisetta (singular)
maisitta (plural)
maisin (plural)
maisine ^([3]) (plural comitative)
maisittain (plural)
maisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Profane, paysan, mondain ; qui traite de la terre et du pays, aussi en opposant au céleste et au divin.

(En préfixe, toujours courant) Allure, comme, ressemblant ; parfois avec un sens divergé.

susi, susimainen

pallo, pallomainen

turha, turhamainen


kansio

Du nom kansi (« couverture ») avec le suffixe -o.

valokuvakansio


kansi

Apparenté avec le verbe kantaa (« porter »).

Couverture (d’un ouvrage), une (la première page).

Pont (sur un vaisseau, un bateau ou autre).

Luin kirjan kannesta kanteen.

Kaikki sarjakuvasi yksissä kansissa.

Toutes vos bandes dessinées dans un seul volume.


-ksi

Indique le résultat, l’aboutissement d’un changement.

Väri vaihtui vihreäksi.

Olen tullut vanhaksi.

Malja hajosi sirpaleiksi.

Maalari väritti taivaan harmaaksi.

Mene kauemmaksi.

Lautta ajautui rannemmaksi.

Menen viikonlopuksi kaverille.

Je vais pour le week-end chez un copain.

Älä jätä sitä huomiseksi.

Miten ranskaksi sanotaan "kaivo"?

Comment dit-on en français « kaivo » ? (puits)

Oppilaat lukivat kirjaa itsekseen.

Les élèves lisaient le manuel pour eux-mêmes.

Nämä tavarat ovat painavia kokoisekseen.

Ces objets sont lourds pour leur taille.

Pyysimme uusia työvuoroja. Nyt niitä on riesaksi asti.

Nous avons demandé de nouvelles heures de travail. Voilà que nous en avons au point de nous causer des ennuis.

Kaverit kutsuvat minua Jakeksi.

Veli haukkui siskoaan tyhmäksi.

Mitä saamme palkaksi?

En miellä sitä ongelmaksi.

Ruokaa oli tarpeeksi ja se oli maukasta.

Le repas était suffisant et il était savoureux.

Mitä sait lahjaksi?

Malinen ei tuntenut itseään tervetulleeksi.

M. (ou Mme.) Malinen ne se sentait pas le/la bienvenu(e).

Avec une forme de verbe : le but, la raison ou un aspect subjonctif.

He saivat syödäkseen.

Juoksimme ehtiäksemme ajoissa.

Syksy on tullut jäädäkseen.

Meidän on pelattava yhteen voittaaksemme.

Nous devons jouer ensemble pour que nous gagnions.

Kuulijat eivät olleet uskoakseen.

Les auditeurs ne pouvaient pas y croire.

Hän ei ollut tullakseen.

Kaikki menee pieleen, jos on mennäkseen.

Odotin häntä tulevaksi.

tietääkseni

Miksi? Siksi.

Anteeksi. Viimeksi. Onneksi. Ilmaiseksi.

Pardon./ Excusez-moi. La fois dernière. Heureusement. Gratuitement.


tarkoittaa

Signifier, vouloir dire, designer ; avoir l’intention, chercher à, vouloir, désirer, prévoir ; destiner, adresser.

Mitä te tarkoitatte?

Tämä on tarkoitettu teille.

Hän ei varmaankaan tarkoittanut pahaa.

Il n’a certainement pas cherché à faire du mal.

Tarkoititko tätä laatikkoa?

Est-ce que c’est cette boîte que tu designais ?

Nuo astiat ovat tarkoitettu juhlahetkiin.

Ces assiettes-là sont prévues pour des moments de fête.


merkata

merkata reviirinsä

marquer son territoire d’une manière ou d’une autre, lâcher ses urines dans les buissons, dans le décor


laittautua

Du verbe laittaa (« mettre, préparer »).


juhlapäivä

De juhla (« fête ») et päivä (« jour »).

Jour férié pendant lequel se déroulent traditionnellement des festivals, des fêtes religieuses ou nationales.


varoa

Faire attention, faire gaffe, être prudent.

Varo kynnystä!


selättää

Kuinka selättää sokerinhimo?

Comment surmonter l’addiction au sucre ?


kautta

La postpostion est l’emplacement habituel.

Tätä kautta, jos sopii.

Menimme Sveitsin kautta italiaan.

Nous sommes allés en Italie à travers la Suisse.

"Siivoan kautta syön kautta unelmoin."


teräase

Composé de terä (« lame, pointe ») et de ase (« arme »).


kynä

kynäni (singular first-person)
kynämme (plural first-person)
kynäsi (singular second-person)
kynänne (plural second-person)
kynänsä (third-person)

Crayon (pour écrire, dessiner, cosmétique).

tarttua kynään

Prendre le crayon/la plume, (Sens figuré) commencer à écrire.

kynä on aseista vaarallisin


värikynä

Composé des noms väri (« couleur ») et kynä (« crayon »).


piilossa

Kynä oli piilossa kirjan alla.

Oletko piilossa?


piiloon

Orava meni koloon piiloon.

L’écureuil est allé se cacher dans un trou.

(Kaikki) piiloon!

Cachons-nous (tous) !/ Cachez-vous (tous) !


piilosta

Hänet löydettiin piilosta.

leikkiä piilosta


laskuvarjo

De lasku (« chute ») et de varjo (« ombre », « abri », « para- »).

laskuvarjoni (singular first-person)
laskuvarjomme (plural first-person)
laskuvarjosi (singular second-person)
laskuvarjonne (plural second-person)
laskuvarjonsa (third-person)


puolivarjo

De puoli (« démi », « mi- ») et de varjo (« ombre », « abri », « para- »).

puolivarjoni (singular first-person)
puolivarjomme (plural first-person)
puolivarjosi (singular second-person)
puolivarjonne (plural second-person)
puolivarjonsa (third-person)


lehdistö

Du nom lehti (« feuille de plante/papier », « revue ») avec le suffixe collectif -stö.

lehdistöni (singular first-person)
lehdistömme (plural first-person)
lehdistösi (singular second-person)
lehdistönne (plural second-person)
lehdistönsä (third-person)


salaatti

salaattini (singular first-person)
salaattimme (plural first-person)
salaattisi (singular second-person)
salaattinne (plural second-person)
salaattinsa (third-person)


myötäpäivään

De päivään, l’illatif du nom päivä (« jour »), avec le préfixe myötä- (« pour, au gré, dans le même sens »).

\ˈmyø.tæˌpæi̯.ʋæːⁿ\

De gauche à droite (en tournant), dans le sens des aiguilles d’une montre (et synonymes).


vastapäivään

De päivään, l’illatif du nom päivä (« jour »), avec le préfixe vasta- (« contre, à l’opposé, malgré, dans le sens inverse »).

\ˈʋɑs.tɑˌpæi̯.ʋæːⁿ\

De droite à gauche (en tournant), dans le sens inverse des aiguilles d’une montre (et synonymes).


sananlasku

sananlaskuni (singular first-person)
sananlaskumme (plural first-person)
sananlaskusi (singular second-person)
sananlaskunne (plural second-person)
sananlaskunsa (third-person)


lasku

laskuni (singular first-person)
laskumme (plural first-person)
laskusi (singular second-person)
laskunne (plural second-person)
laskunsa (third-person)

Lasken laskuja.

Saisinko laskun?

Pourrais-je avoir l’addition, s’il vous plaît ?

Lasku tuli postissa.

Söittekö yrityksen laskuun?

Avez-vous mangé la dépense de l’entreprise ?


väline

Instrument, équipement, outil, moyen, support.


haalea

haaleampi (comparative)
haalein (superlative)


lauha

lauhempi (comparative)
lauhin (superlative)


lauhkea

lauhkeampi (comparative)
lauhkein (superlative)

lauhkea kuin lammas


haastatella

Fréquentatif du verbe haastaa dans le sens de « causer, s’entretenir ».

S’entretenir, avoir un entretien ou une entrevue avec, interroger.


haastaa

\ˈhɑːs.tɑːʔ\

Hän haastoi minulle.

Hän haastoi minulle riitaa.

haastaa kaksintaisteluun


palata

Palasimme juurillemme.

Nuori mies palasi lopultakin tajuihinsa.

Le jeune homme est revenu finalement à lui.

palata kouluun

Talon isäntä palasi ulos.

palata ennalleen


pottu

pottuni (singular first-person)
pottumme (plural first-person)
pottusi (singular second-person)
pottunne (plural second-person)
pottunsa (third-person)


pienois-

De l’adjectif pienoinen, celui de pieni.

Miniature, maquette, petite échelle, mini-.

Tässä on kaupunki pienoiskoossa.


pienoinen

De l’adjectif pieni (« petit ») avec le suffixe -inen ou -nen.

pienoisempi (comparative)
pienoisin (superlative)
pienoiset (plural nominative)
pienoisen (singular genitive)
pienoisten (plural genitive)
pienoisien (plural genitive)
pienoista (singular)
pienoisia (plural)
pienoinen ^([1]) (singular accusative)
pienoisen ^([2]) (singular accusative)
pienoiset (plural accusative)
pienoisessa (singular)
pienoisissa (plural)
pienoiseen (singular illative)
pienoisiin (plural illative)
pienoisesta (singular)
pienoisista (plural)
pienoisella (singular)
pienoisilla (plural)
pienoiselle (singular)
pienoisille (plural)
pienoiselta (singular ablative)
pienoisilta (plural ablative)
pienoisena (singular essive)
pienoisina (plural essive)
pienoiseksi (singular)
pienoisiksi (plural)
pienoisetta (singular)
pienoisitta (plural)
pienoisin (plural)
pienoisine ^([3]) (plural comitative)
pienoisittain (plural)
pienoisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Léger, petit (souvent par périphrase ou ironie).

Tämäpä oli pienoinen yllätys!

Toimistollani vallitsee pienoinen sekasotku.

Tämä uusi ohjelma oli pienoinen pettymys.

Cette nouvelle programme était une légère déception.

Teemme vielä pienoisia loppusilauksia.

Nous faisons encore quelques (petites) retouches finales.


pakkaus

Du verbe pakata (« emballer, entasser, combler »).

Emballage (tous les sens), paquet, conditionnement.

Hänpä on kuuma pakkaus.


hassu

hassuni (singular first-person)
hassumme (plural first-person)
hassusi (singular second-person)
hassunne (plural second-person)
hassunsa (third-person)
hassumpi (comparative)
hassuin (superlative)

Drôle, marrant, rigolo, amusant ; bizarre, étrange, louche, drôle de, curieux.

Hassu juttu! En ole tullut ajatelleeksi.

Tiens, c’est curieux ! Je n’ai pas prété attention.

Hassu juttu/vitsi!

Vraiment drôle ! Bonne blague ! (à une blague fait qui bien rire ou pas du tout)

Onpa hassu elokuva.

Hänellä on sellainen hassu hattu.

Il/elle porte un drôle de chapeau de cette sorte.

Älä hassuja puhu.

Sedälläni oli aina hassuja juttuja kerrotavanaan.

Mon oncle avait toujours de curieuses histoires à raconter.

Ei tämä ole yhtään hassumpi.


makasiini

makasiinini (singular first-person)
makasiinimme (plural first-person)
makasiinisi (singular second-person)
makasiininne (plural second-person)
makasiininsa (third-person)


puheenvuoro

De puheen, le génitif du nom puhe (« parole, discours, dire »), et du nom vuoro (« tour »).

Parole ; tour (à quelqu’un) de parler, de dire ou de s’exprimer.

Saanko puheenvuoron?

Je peux avoir la parole, s’il vous plaît ? / Je peux parler ?

Hän ei saannut puheenvuoroa.

Nyt on teidän puheenvuoronne.


puhe

Parole, parler, discours, dire, expression, question, sujet, propos.

Mistä on puhe?

Siitä ei ollut puhe.

Ce n’était pas la question./ On ne parlait pas de cela.

Hän otti puheeksi tärkeitä asioita.

Haluaisitteko te pitää puheen?

Ystävällänne on ulkomainen korostus puheessaan.

Hyvä, että otit puheeksi.

Tu as bien fait de m’en parler. (par exemple)

Puheen ollen, minulle tulikin mieleeni, että…

Pääsitkö johtajan puheille?

Tu as parvenu à voir avec le directeur/la directrice ?

Hän tuli minun puheilleni.

Il/elle est venu me parler/voir/consulter.

Lapsella on vaikeauksia tuottaa puhetta.

Cet enfant a des difficultés à s’exprimer.


kuulo

kuuloni (singular first-person)
kuulomme (plural first-person)
kuulosi (singular second-person)
kuulonne (plural second-person)
kuulonsa (third-person)

Ouïe, sens auditif ; oreille, écoute, question, entendement.

Teillä on hyvä kuulo.

Onko kuulossasi vikaa?

Tu as un problème d’ouïe ? / Tu entends mal ?

Olen kuulolla.

Se ei tule kuuloonkaan.

Tässä kaupungissa sellainen ei tulisi kuuloonkaan.

Niin tulee kuuloonkin tehdä.


kuulopuhe

Des noms kuulo (« ouïe ») et puhe (« parler, dire »).


videokamera

Des noms video (« vidéo ») et kamera (« appareil photographique »).


kuvata

Du nom kuva (« image, impression, photo »).


valokuvaus

Du verbe valokuvata (« photographier »).


valokuvaaja

Du verbe valokuvata (« photographier ») avec le suffixe -ja.


madjaari

Magyar, Hongrois ; (au pluriel) les Magyars, le peuple magyar.


paraati

paraatini (singular first-person)
paraatimme (plural first-person)
paraatisi (singular second-person)
paraatinne (plural second-person)
paraatinsa (third-person)


nenäliina

Des noms nenä (« nez ») et liina (« linge »).

nenäliinani (singular first-person)
nenäliinamme (plural first-person)
nenäliinasi (singular second-person)
nenäliinanne (plural second-person)
nenäliinansa (third-person)


Teräsmies

Des noms communs teräs (« acier ») et mies (« homme »).


moottoritie

Des noms moottori (« moteur ») et tie (« route, voie »).


Valencia

De l’espagnol Valencia, issu du latin Valentia.


tahna

tahnani (singular first-person)
tahnamme (plural first-person)
tahnasi (singular second-person)
tahnanne (plural second-person)
tahnansa (third-person)


vaha

vahani (singular first-person)
vahamme (plural first-person)
vahasi (singular second-person)
vahanne (plural second-person)
vahansa (third-person)

Pâte, pâte à modeler (référence de muovailuvaha).

Cérumen, cire d’oreille (référence de korvavaha).


suoja

suojani (singular first-person)
suojamme (plural first-person)
suojasi (singular second-person)
suojanne (plural second-person)
suojansa (third-person)


suoja

Nom d’agent du verbe suoda (« accorder, permettre ; excuser »).


suoda

Accorder, octroyer, permettre, souhaiter, offrir.

Hänelle ei suotu kuin pieni osa perinnöstä.

On ne lui a laissé qu’une petite portion de l’héritage.

Mikä suo minulle tämän kunnian?

Qu’est ce qui m’offre (me vaut) cet honneur ?

Suokaa anteeksi!


vetota

Mettre son véto, s'opposer catégoriquement.


alun perin

Formé de deux dérivés instructifs alun de alku (« début ») et perin de perä (« fond, arrière »).


kuono

kuononi (singular first-person)
kuonomme (plural first-person)
kuonosi (singular second-person)
kuononne (plural second-person)
kuononsa (third-person)


kuonokoppa

De kuono (« museau ») et koppa (« panier, boîte »).

kuonokoppani (singular first-person)
kuonokoppamme (plural first-person)
kuonokoppasi (singular second-person)
kuonokoppanne (plural second-person)
kuonokoppansa (third-person)


pösö

Transcription du nom français. La règle de l’harmonie vocalique a changé la voyelle finale.

pösöni (singular first-person)
pösömme (plural first-person)
pösösi (singular second-person)
pösönne (plural second-person)
pösönsä (third-person)

Le nom écrit Peugeot se lit plutôt à la finnoise [ˈpeu̯.geu̯t].


rellu

relluni (singular first-person)
rellumme (plural first-person)
rellusi (singular second-person)
rellunne (plural second-person)
rellunsa (third-person)

Le nom entier Renault peut se lire \ˈre.nɑu̯lt\, \ˈrø.noː\ ou \ˈre.noː\.


sitikka

sitikat (plural nominative)
sitikan (singular genitive)
sitikkoiden (plural genitive)
sitikkoitten (plural genitive)
sitikkain (plural genitive)
sitikkaa (singular)
sitikkoita (plural)
sitikka ^([1]) (singular accusative)
sitikan ^([2]) (singular accusative)
sitikat (plural accusative)
sitikassa (singular)
sitikoissa (plural)
sitikkaan (singular illative)
sitikkoihin (plural illative)
sitikasta (singular)
sitikoista (plural)
sitikalla (singular)
sitikoilla (plural)
sitikalle (singular)
sitikoille (plural)
sitikalta (singular ablative)
sitikoilta (plural ablative)
sitikkana (singular essive)
sitikkoina (plural essive)
sitikaksi (singular)
sitikoiksi (plural)
sitikatta (singular)
sitikoitta (plural)
sitikoin (plural)
sitikkoine ^([3]) (plural comitative)
sitikoittain (plural)
sitikoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


mersu

mersuni (singular first-person)
mersumme (plural first-person)
mersusi (singular second-person)
mersunne (plural second-person)
mersunsa (third-person)


älli

ällini (singular first-person)
ällimme (plural first-person)
ällisi (singular second-person)
ällinne (plural second-person)
ällinsä (third-person)

Hänellä on paljon älliä.


ällikkä

ällikkäni (singular first-person)
ällikkämme (plural first-person)
ällikkäsi (singular second-person)
ällikkänne (plural second-person)
ällikkänsä (third-person)

Stupeur. On le rencontre essentiellement avec le verbe lyödä (« frapper »).

lyödä ällikällä.

Hän oli ällikällä lyöty.