iso

isoni (singular first-person)
isomme (plural first-person)
isosi (singular second-person)
isonne (plural second-person)
isonsa (third-person)
isompi (comparative)
isoin (superlative)

iso hätä

grand besoin, grande urgence ; besoin de faire une "grosse commission'"

Grand, ample, gros, nombreux (en parlant de la taille).

He ostivat ison talon, koska heillä on iso perhe.

Ils ont acheté une grande maison parce qu’ils ont une grande famille.

Meillä ei ollut isoja ongelmia. (cf. sens 3)

Grand, adulte, majeur (en parlant de l’âge et de la maturité).

Mikä sinusta tulee isona?

Que deviendras-tu quand tu seras grand(e) ?

Gros (erreur, mensonge), grand, important, puissant, majeur.

Se on iso valhe (fam. vale).

Hän on tämän paikan iso pomo.

iso kirjain

"Pohjoismaat" kirjoitetaan isolla.

Les pays nordiques s’écrit avec une majuscule (en finnois).

Kirjoitit otsikon kokonaan isolla.

Tu as écrit le titre entièrement en majuscules.

Mais : Tämä otsikko on ainakin tarpeeksi iso.

Haut (calibrage des appareils en général), fort (volume, son), chaud (four, poêle), froid (congélateur).

Miksi soitat musiikkia noin isolla?

Uuni ei ole tarpeeksi isolla.

Laitoin jääkaapin isommalle.

Grand (grand-père, grand-mère), arrière (au delà : arrière-grand-père).

Isoäiti, isoisoisä, isosisko

Iso karhu, Iso-Britannia


isoisä

De iso (« grand ») et de isä (« père »).


istua

Hän istuu viereeni. Hän istuu vieressäni.

Il se met assis à côté de moi. Il est assis à côté de moi.


itä

itäni (singular first-person)
itämme (plural first-person)
itäsi (singular second-person)
itänne (plural second-person)
itänsä (third-person)


italialainen

Dérivé de Italia, avec le suffixe -lainen.

italialaiset (plural nominative)
italialaisen (singular genitive)
italialaisten (plural genitive)
italialaisien (plural genitive)
italialaista (singular)
italialaisia (plural)
italialainen ^([1]) (singular accusative)
italialaisen ^([2]) (singular accusative)
italialaiset (plural accusative)
italialaisessa (singular)
italialaisissa (plural)
italialaiseen (singular illative)
italialaisiin (plural illative)
italialaisesta (singular)
italialaisista (plural)
italialaisella (singular)
italialaisilla (plural)
italialaiselle (singular)
italialaisille (plural)
italialaiselta (singular ablative)
italialaisilta (plural ablative)
italialaisena (singular essive)
italialaisina (plural essive)
italialaiseksi (singular)
italialaisiksi (plural)
italialaisetta (singular)
italialaisitta (plural)
italialaisin (plural)
italialaisine ^([3]) (plural comitative)
italialaisittain (plural)
italialaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


italialainen

Vuonna italialainen Katariina de Medici nimittäin asettui asumaan Lyoniin ennen kuin hänestä tuli ranskalaisten kuningatar.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 178


itse

De manière analytique, « itse » a le sens de « ego ». Il se voit dériver l'adjectif « itsekäs » (égoïste) au titre d’exemple. Il a aussi le sens de « auto- » quand celui-ci a une valeur réflechissante, par exemple : « itsepudistuva materiaali » (matériau auto-nettoyant).

Le premier sens (« se », « soi ») et le troisième (« en personne ») sont les officiels.

Le second sens est pourtant attestable et peut remplacer le pronom personnel « minä » (je, moi). Il connote une réflexion par rapport aux autres personnes. Tout de même, il peut ne pas traduire une réflexion dans l'usage courant. Il peut même remplacer parfois n'importe quel pronom étant donné que la conjugaison du verbe est porteuse de la personne même à l'oral. Dans ce cas-là, il est préferable de le traduire par le pronom personnel qu'il évoque. En matière de comparaison, aussi le pronom « je » du français est relié à « égo ».


itse

Hän osti itselleen auton. – Il s’est acheté une voiture.

Laitaa itsensä vaaraan. – Se mettre en danger.

Itsehän sitä halusit. – Ben, tu en voulais toi-même.

Itsekö olet tehnyt tämän kakun? – Est-ce que tu as fais toi-même ce gâteau ?

Luin itse kirjan, se on parempi kuin elokuva. – J'ai moi-même lu le livre, il est mieux que le film.

Itse tekisin tän vähän toisin. – (Moi, ) Je ferais ça un peu autrement.

Itse tuut huomenna, vai mitä? – (Toi, ) Tu viens demain, pas vrai ?

Itse mennään tästä syömään. – (Nous, ) On y va pour manger.

Itse pomo tuli paikalle. – « Il y est venu en personne, le boss. »


itse

Itsetuho. – Autodestruction.

Itseopiskelu. – Autodidactique.

Kauppias möi itsetehtyjä nukkeja. – Le marchand vendait des poupées soi-même faites.


itu

ituni (singular first-person)
itumme (plural first-person)
itusi (singular second-person)
itunne (plural second-person)
itunsa (third-person)


jalka

jalkani (singular first-person)
jalkamme (plural first-person)
jalkasi (singular second-person)
jalkanne (plural second-person)
jalkansa (third-person)

Pied, patte, partie comparable d’un objet.

Pöydän jalka.

Pied, unité de longueur impériale britannique.

Pied, ancienne unité de longueur française.


jälkeen

Après, derrière. La préposition est aussi possible.

Teidän jälkeenne, olkaa hyvä.


jälki

sen minkä jälkeensä jättää, sen edestänsä löytää

ce que l’on laisse derrière soi, on le retrouve devant soi

Jättää jälki.

Laisser une empreinte, laisser une trace.

Hän katosi jälkiä jättämättä.

Tunnistaa jälkiä.

Seurata jälkiä.

Tornado sai aikaan pahaa jälkeä.

La tornade a laissé une terrible marque.

Olla jäljillä.

Päästä jäljille

Jäädä jälkeen.

Olla jäljessä.

Olla jäljellä.

Sain sen, mitä oli jäljellä.

jäädä jäljelle.

Kakusta ei jäännyt mitään jäljelle.

jäättä jäljelle.

Hän jätti jälkeensä kauhean sotkun.

Il/elle a laissé derrière lui/elle un terrible désordre.


jalo

jalompi (comparative)
jalin (superlative)

Raffiné, noble (dans le sens général), rare, précieux, gracieux.

Hän on jalo ihminen ; hänellä on sydäntä. — Il/elle est une noble personne ; il a du cœur.


jalokivi

Mot composé de l’adjectif jalo « précieux » et du nom kivi « pierre ».


jännittää

Bander, raidir, remonter, serrer, tendre.


japanilainen

Composé de Japani et du suffixe -lainen.


japanilainen

japanilaiset (plural nominative)
japanilaisen (singular genitive)
japanilaisten (plural genitive)
japanilaisien (plural genitive)
japanilaista (singular)
japanilaisia (plural)
japanilainen ^([1]) (singular accusative)
japanilaisen ^([2]) (singular accusative)
japanilaiset (plural accusative)
japanilaisessa (singular)
japanilaisissa (plural)
japanilaiseen (singular illative)
japanilaisiin (plural illative)
japanilaisesta (singular)
japanilaisista (plural)
japanilaisella (singular)
japanilaisilla (plural)
japanilaiselle (singular)
japanilaisille (plural)
japanilaiselta (singular ablative)
japanilaisilta (plural ablative)
japanilaisena (singular essive)
japanilaisina (plural essive)
japanilaiseksi (singular)
japanilaisiksi (plural)
japanilaisetta (singular)
japanilaisitta (plural)
japanilaisin (plural)
japanilaisine ^([3]) (plural comitative)
japanilaisittain (plural)
japanilaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


järjestelmä

Créé à partir du verbe järjestellä (« arranger, organiser, mettre en place ») par Agathon Meurman en 1867. Des mots de même modèle sont par exemple kirjoitelma (« écrit, essai ») , laskelma (« calcul ») et rakennelma (« construction, structure »).


järjestys

Kasvavassa järjestyksessä.

Pitää järjestystä yllä.


jarru

jarruni (singular first-person)
jarrumme (plural first-person)
jarrusi (singular second-person)
jarrunne (plural second-person)
jarrunsa (third-person)


järvi

Menimme järvelle.

Meillä oli järvellä piknik.

Nous avions fait une pique-nique au lac.

Ennen pitkää me lähdimme järveltä.

Hyppäsimme järveen.

Uimme järvessä.

Nostimme järvestä kalan.


jäsen

Käsi ja jalka ovat rakenteellisesti ruumiin jäseniä.

Le bras et la jambe sont structurellement des membres du corps.

Matti on jalkapalloseuran jäsen.

Matti est membre d’une équipe de football.

Ruotsi on Euroopan unionin jäsen.

La Suède est un membre de l’Union européenne.


jäsenmaksu

De jäsen (« membre ») et maksu (« dépense »).

jäsenmaksuni (singular first-person)
jäsenmaksumme (plural first-person)
jäsenmaksusi (singular second-person)
jäsenmaksunne (plural second-person)
jäsenmaksunsa (third-person)


jatkaa

Rallonger, continuer, rejoindre (pour plus de dimension).

Rautalankaa jatkettiin kuparilangalla.

On a rejoint le fil de fer par un fil de cuivre.

Couper, agrandir la volume d’une boisson par exemple avec de l’eau.

Oletko jatkanut kahvia (vedellä)?

Est-ce que tu as coupé le café (avec de l’eau) ?

jatkaa viiniä

Continuer, maintenir, reconduire, poursuivre, reprendre (ce que l’on fait).

Jatkamme tätä harjoitusta ensi kerralla.

Nous continuerons cet exercice à la prochaine fois.

Haluatko jatkaa peliä nyt vai myöhemmin?

Tu veux continuer le jeu tout de suite ou plus tard ?

Tutkimuksia jatketaan.


jättää

Dérivé factitif du verbe jäädä (« rester, demeurer »).

jättää sikseen

laisser dans l’état, arrêter de se préoccuper de, ne rien faire pour, abandonner

Laisser, abandonner, délaisser, remettre, transmettre.

Hän oli jättänyt viestin pöydälle.

Il avait laissé un message sur la table.

Jättäkää takit tähän.

jättää perinnöksi.

Jätimme maaseudun (taaksemme).

En halua jättää sinua.

Abandonner, résigner, quitter (le pouvoir).

Miksi jätit työn kesken?

Omettre, négliger ; (+ pois) dégager, retirer.

Älkää jättäkö laskua maksamatta.

Kananmunat jätettiin pois kauppojen hyllyiltä.

Les œufs (de poule) ont été retirés des rayons des magasins.

Pahus. Jätin sen pois laskuista

Bon sang. Je n’en avais pas tenu compte.

Poika jätti syömättä.


jauhaa

Jauhaa samaa asiaa päivästä toiseen. — Répéter la même chose de jour en jour.


jauhot

Farine. On en utilise souvent le pluriel.


jogurtti

jogurttini (singular first-person)
jogurttimme (plural first-person)
jogurttisi (singular second-person)
jogurttinne (plural second-person)
jogurttinsa (third-person)
jugurtti
jukurtti


jonkin verran

Une certaine quantité, un peu, pas beaucoup.


joulukuu

Des noms joulu (« noël ») et kuu (« lune, mois »). Littéralement « le mois de noël ».


juhla

Noter que dans le langage courant, la forme plurielle juhlat est utilisé pour parler d'une fête plus privé, entre amis.

Huomenna on Napun juhlat. – Demain il y a la fête de Nappu.

Tapasin sinut juhlissa. – Je t'ai rencontré à la fête.

Fête, célébration, cérémonie, occasion, gala, bal.

Rehtori piti juhlassa hyvän puheen. — Le proviseur a tenu un bon discours lors de la cérémonie.


juna

De la même racine que jono (file, queue).

Tehdä matkaa junalla.

Junassa on ravintolavaunu.

Ihmisjuna.


juopunut

Juopunut tila.


juosta

De la même racine lexicale *juo- que dans juoda « boire ». Ce serait un dérivé réflechi.

Juosta baareissa. — Courir (dans) les bars.

Juosta naisissa. — Courir les femmes.

Couler, fluer, courir (en parlant des eaux).

Minä juoksen, sinä juoksit, hän juoksisi. — Je cours/courrai, tu as couru/courais, il/elle courrait.

Me juossemme, te ette juokse, he eivät olleet juosseet. — Nous courrions peut-être, vous ne cou(r)rez pas, ils/elles n’avaient pas couru.


juova

juovani (singular first-person)
juovamme (plural first-person)
juovasi (singular second-person)
juovanne (plural second-person)
juovansa (third-person)


juuri

juuret (plural nominative)
juuren (singular genitive)
juurten (plural genitive)
juurta (singular)
juuria (plural)
juuri ^([1]) (singular accusative)
juuren ^([2]) (singular accusative)
juuret (plural accusative)
juuressa (singular)
juurissa (plural)
juureen (singular illative)
juuriin (plural illative)
juuresta (singular)
juurista (plural)
juurella (singular)
juurilla (plural)
juurelle (singular)
juurille (plural)
juurelta (singular ablative)
juurilta (plural ablative)
juurena (singular essive)
juurina (plural essive)
juureksi (singular)
juuriksi (plural)
juuretta (singular)
juuritta (plural)
juurin (plural)
juurine ^([3]) (plural comitative)
juurittain (plural)
juuritse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Voikukalla on juuret vahavasti kiinni maassa.

Les pissenlits ont leur racines fortement attachées au sol.

Joidenkin kasvien juuret ovat ihmiselle syötäviä.

Les racines de certaines plantes sont comestibles pour l’être humain.

Hänellä on juuret entisessä Jugoslaviassa.

Il/elle a son origine dans l’ancienne Yougoslavie.

palata jurilleen

neliöjuuri'

vuoren juurella

Tavataan ison patsaan juurella.


juuri

Tulin juuri suihkusta.

Juuri kuin saavuit, olin suihkussa.

Le moment que tu est arrivé, j’étais dans la douche.

Reportteri ehti juuri ja juuri junaansa.

Hän ei juuri osaa espanjaa.

Saataako siellä? — Ei juurikaan.

Est-ce qu’il y pleut ? — Que guère./ À peine.

Hän osaa juuri espanjaa.

Juuri hän osaa espnajaa.

Minäkö? — Juurikin te.

Arvasitte juuri oikein.

Tätäkö tarkoitit? — Se juuri.

C’est cela que tu désignais ? — Ce même.


juusto

(Siècle à préciser) Apparenté au mot ost en suédois ; ce mot provient de l’ancien mot germanique pour fromage. Le mot actuel en allemand Käse et en néerlandais kaas proviennent eux du mot latin caseus (« fromage »).

juustoni (singular first-person)
juustomme (plural first-person)
juustosi (singular second-person)
juustonne (plural second-person)
juustonsa (third-person)


kaali

Eikö mene kaaliin? Miten se pitää sinulle sanoa?

Tu es bouché ou quoi ? Comment faut-il te parler ?

Tämä matikan läksy ei kyllä uppoa millään mun kaaliin.

Ce chapitre de math ne rentre pas dans ma tête, quoi que je fasse.


kääntää

\ˈkæːn.tæːʔ\

kääntää sivua

Käänsin päätäni.

kääntää sivu englanniksi.

kääntää kappale suomesta espanjaan.

Traduire un paragraphe du finnois en espagnol.

kääntää sanajärjestystä.

kääntää C-kielinen koodi konekieleksi.

Compiler un code en langage C en langage machine.


kääriä

Emballer, envelopper, emmitoufler, emmailloter.


kaasu

kaasuni (singular first-person)
kaasumme (plural first-person)
kaasusi (singular second-person)
kaasunne (plural second-person)
kaasunsa (third-person)


kaataa

Verser, renverser, bouleverser (mettre sens dessus dessous, vider le contenu).

Liikennemerkki kaadettiin.

Vene kaadettiin järvellä.

Kaadoin meille kahvia.

Kuorma-auto kaatoi hiekan pihaan.

Couper (un arbre), abbattre (plus accidenté).

Trombi kaatoi metsää.

La tornade a abbattu des parties de la forêt.

Tuer, abbattre (le gibier, quelqu’un dans la guerre).


kaava

kaavani (singular first-person)
kaavamme (plural first-person)
kaavasi (singular second-person)
kaavanne (plural second-person)
kaavansa (third-person)

Formule (mathématique, physique, chimique).


kadottaa

Perdre, ne plus trouver, faire de sorte qu’on ne trouve plus.

Kadotin avaimeni johonkin baariin.

J’ai perdu mes clés dans un bar (je ne sais lequel).

Yritin kadottaa hänet metsään.

J’essayais de le faire perdre dans la forêt.


kahdeksan

La première partie viendrait de kaksi « deux », cependant la partie restante n’est pas claire.


kahdeksankymmentä

De kahdeksan (« huit ») et de kymmentä, partitif singulier de kymmenen (« dix »).


kaivaa

\ˈkɑi̯.ʋɑːʔ\

Kaivaa maata. — Creuser la terre.

Kaivaa tunnelia. — Creuser un tunnel.


kaivata

\ˈkɑi̯.ʋɑ.tɑʔ\

Manquer (le sujet et l’objet s’inversent).

Kaipaan sinua. — Tu me manques.

Keitto kaipaa suolaa.


kaivo

kaivoni (singular first-person)
kaivomme (plural first-person)
kaivosi (singular second-person)
kaivonne (plural second-person)
kaivonsa (third-person)

heittää Kankkulan kaivoon

gâcher infiniment, jeter par les fenêtres, (littéralement) jeter dans le puits de Kankkula

heittää kirves kaivoon

perdre sa chance, renoncer, jeter l’éponge, (littéralement) jeter la hache dans le puits


kakku

kakkuni (singular first-person)
kakkumme (plural first-person)
kakkusi (singular second-person)
kakkunne (plural second-person)
kakkunsa (third-person)


kaksi

Kello on kaksi iltapäivällä.

Menen sanomaan hänelle kaksi sanaa.

Olla kahdestaan.

Tavataanko kahdelta?


kaksi

Kaksipuolinen.

Kaksipyöräinen.

Kaksijalkainen.

Kaksihaarainen.


kaksikymmentä

De kaksi (« deux ») et de kymmentä, le partitif singulier de kymmenen (« dix »).


kala

Cognat du hongrois hal et de l’estonien, le carélien, le vepse et le toki pona kala, (« poisson »), du proto-ouralien *kala « poisson », du proto-eurasien *kVlV « poisson ».

kalani (singular first-person)
kalamme (plural first-person)
kalasi (singular second-person)
kalanne (plural second-person)
kalansa (third-person)

olla kuin kala vedessä

être comme un poisson dans l’eau ; être bien à l’aise

ei pidä mennä merta pidemmäs kalaan

il ne faut pas aller pêcher au-delà des mers

Poisson, en tant qu’animal de cette catégorie.

Lohi on kala, valas taas ei ole.

Le saumon est un poisson, la baleine, en revanche, n’en est pas.

Poisson, en tant que nourriture, repas, mets.

Tämä kala maistuu erinomaiselta.

Tänään saamme paistettua kalaa.

Aujourd’hui, nous allons avoir du poisson frit.

Isä ja poika lähtivät kalaan.

Le père et le fils partirent à la pêche.

Yhdessä he narrasivat kaloja.

Ensemble, ils faisaient remonter des poissons.

Pitkään kalaa pyydettyään, he palasivat kotiin.

Ayant attrapés durant un bon moment des poissons, ils rentrèrent chez eux.


kallis

kalliimpi (comparative)
kallein (superlative)

Kallis ystäväni.


kalpea

kalpeampi (comparative)
kalpein (superlative)


kammata

Minä kampaan hiukseni.

Sinulla ei olekaan, mitä kammata. Olethan melkein kalju.

Tu n’as pas vraiment quoi que ce soit à peigner. C’est que tu es presque chauve.


kanadalainen

kanadalaiset (plural nominative)
kanadalaisen (singular genitive)
kanadalaisten (plural genitive)
kanadalaisien (plural genitive)
kanadalaista (singular)
kanadalaisia (plural)
kanadalainen ^([1]) (singular accusative)
kanadalaisen ^([2]) (singular accusative)
kanadalaiset (plural accusative)
kanadalaisessa (singular)
kanadalaisissa (plural)
kanadalaiseen (singular illative)
kanadalaisiin (plural illative)
kanadalaisesta (singular)
kanadalaisista (plural)
kanadalaisella (singular)
kanadalaisilla (plural)
kanadalaiselle (singular)
kanadalaisille (plural)
kanadalaiselta (singular ablative)
kanadalaisilta (plural ablative)
kanadalaisena (singular essive)
kanadalaisina (plural essive)
kanadalaiseksi (singular)
kanadalaisiksi (plural)
kanadalaisetta (singular)
kanadalaisitta (plural)
kanadalaisin (plural)
kanadalaisine ^([3]) (plural comitative)
kanadalaisittain (plural)
kanadalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kanava

kanavat (plural nominative)
kanavan (singular genitive)
kanavoiden (plural genitive)
kanavoitten (plural genitive)
kanavain (plural genitive)
kanavaa (singular)
kanavoita (plural)
kanava ^([1]) (singular accusative)
kanavan ^([2]) (singular accusative)
kanavat (plural accusative)
kanavassa (singular)
kanavoissa (plural)
kanavaan (singular illative)
kanavoihin (plural illative)
kanavasta (singular)
kanavoista (plural)
kanavalla (singular)
kanavoilla (plural)
kanavalle (singular)
kanavoille (plural)
kanavalta (singular ablative)
kanavoilta (plural ablative)
kanavana (singular essive)
kanavoina (plural essive)
kanavaksi (singular)
kanavoiksi (plural)
kanavatta (singular)
kanavoitta (plural)
kanavoin (plural)
kanavoine ^([3]) (plural comitative)
kanavoittain (plural)
kanavoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Chaîne (de télévision, de radio, audio).

Télévision, radio, chaîne (une entreprise de chaîne de télé ou de radio).


kansakunta

De kansa « peuple » et de kunta « communauté ».


kanssa

Timon kanssa


karkottaa

Amener à, faire avancer, pourchasser, poursuivre, pousser.


kärpänen

kärpäset (plural nominative)
kärpäsen (singular genitive)
kärpästen (plural genitive)
kärpäsien (plural genitive)
kärpästä (singular)
kärpäsiä (plural)
kärpänen ^([1]) (singular accusative)
kärpäsen ^([2]) (singular accusative)
kärpäset (plural accusative)
kärpäsessä (singular)
kärpäsissä (plural)
kärpäseen (singular illative)
kärpäsiin (plural illative)
kärpäsestä (singular)
kärpäsistä (plural)
kärpäsellä (singular)
kärpäsillä (plural)
kärpäselle (singular)
kärpäsille (plural)
kärpäseltä (singular ablative)
kärpäsiltä (plural ablative)
kärpäsenä (singular essive)
kärpäsinä (plural essive)
kärpäseksi (singular)
kärpäsiksi (plural)
kärpäsettä (singular)
kärpäsittä (plural)
kärpäsin (plural)
kärpäsine ^([3]) (plural comitative)
kärpäsittäin (plural)
kärpäsitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kärsiä

Souffrir (intransitif, suivi de l'élatif).

Lapset kärsivät nälänhädästä.

Endurer, faire la douloureuse expérience de (transitif).

Joukkue kärsi tappion.


kartta

karttani (singular first-person)
karttamme (plural first-person)
karttasi (singular second-person)
karttanne (plural second-person)
karttansa (third-person)

Carte, plan, schéma (des lignes de métro, de train, d’autobus).

Kaupungin kartta.

Euroopan poliittinen kartta.


kasarmi

kasarmini (singular first-person)
kasarmimme (plural first-person)
kasarmisi (singular second-person)
kasarminne (plural second-person)
kasarminsa (third-person)


käsi

De la racine lexicale *kät-. Apparenté à l'estonien käsi et au hongrois kéz.

Ajaa ilman käsiä.

Guider/conduire sans les mains (sans que les mains soient sur le guidon, le volant, etc.)

Antaa/ollla vapaat kädet.

Donner/avoir les mains libres, donner/avoir la liberté de faire.

Olla kädet sidottu(na).

Elää kädestä suuhun.

Vivre modestement, mettre tout l’argent dans la nourriture ; littéralement : vivre de main en bouche.

Ensi kädessä.

En premier lieu, premièrement ; littéralement : en première main.

Suoralta kädeltä.

Tout droit, directement ; littéralement : par/de la main droite/levée.

Tehdä asioita isolla kädellä.

Faire des choses à grandes foulées ; littéralement : faire des choses avec une grande main.

Joutua välikäteen.

Kaksin käsin.

À poignées ; littéralement : à deux mains.

Käsi kädessä.

Paljain käsin.

Sans rien, sans recours à rien, avec ses propres mains ; littéralement : les mains nues.

Purra ruokkivaa kättä.

Pyytää hattu kädessä.

Supplier humblement ; littéralement : demander le chapeau dans la main.

Sopia kuin hanska käteen.

Convenir parfaitement ; littéralement : convenir comme le gant à la main.

Käydä käsiksi johonkin.

Mettre la main à l’œuvre sur quelque chose.

Käydä käsiksi johonkuhun.

Olla käsillä.

Saada käsiinsä.

Ojentaa kätensä.

Olla hätä kädessä.

Être dans des tourments ; littéralement : avoir une crise dans la main.

(Vulgaire)'Vetää käteen'.
#*: Se masturber.

(Vulgaire)'Vedä käteen'!
#*: Va te faire foutre !


kastike

Dérivé du verbe kastaa « mouiller, tremper, saucer, baptiser » avec le suffixe -ke.


kasvaa

Augmenter, croître, grandir, s'accroître.


kasvi

Apparanté avec le verbe kasvaa (pousser, croître).


kasvot

Le pluriel de kasvo, qui ne sert que comme préfixe (pas un mot indépendant). Issu de la racine lexicale *kasvə-, dont aussi kasvi, kasvu et kasvaa.


katsella

Aspect fréquentatif de katsoa avec la désinence -lla.

En regarder, observer, faire/donner des/quelques regards. Atélique.


katto

kattoni (singular first-person)
kattomme (plural first-person)
kattosi (singular second-person)
kattonne (plural second-person)
kattonsa (third-person)

Kiinnitimme kattoon uuden valaisimen.

Nous avions attaché une nouvelle lampe au plafond.

Katolle on kertynyt runsaasti lunta.

La neige s’est pas mal accumulée sur le toit.

Seuil, plafond, limite supérieure à ne pas dépasser.

Hintakatto.


katu

katuni (singular first-person)
katumme (plural first-person)
katusi (singular second-person)
katunne (plural second-person)
katunsa (third-person)

katuliikenne

traffic (automobile), circulation (automobile)


kauhu

kauhuni (singular first-person)
kauhumme (plural first-person)
kauhusi (singular second-person)
kauhunne (plural second-person)
kauhunsa (third-person)


kaula

kaulani (singular first-person)
kaulamme (plural first-person)
kaulasi (singular second-person)
kaulanne (plural second-person)
kaulansa (third-person)


kaunis

kauniimpi (comparative)
kaunein (superlative)

hieno

des adjectifs qu’on peut traduire par beau

Il n’y a pas de genre grammatical en finnois, mais les adjectifs peuvent avoir une nature neutre, féminine ou masculine.

Kaunis nainen. — Une belle femme.

Komea mies. — Un bel homme.

Beau, belle (en parlant de choses, mais plutôt de celles perçues comme féminines dans la langue).

Kaunis kukka. — Une belle fleur.

Kaunis mekko. — Une belle robe.

Kaunis hattu. — Un beau chapeau (pour femmes).

On peut dire : Kaunis maisema, kaunis maalaus. — Un beau tableau, un beau paysage.

Mais on dira plutôt : Komea auto. — Une belle voiture.

Kaunis ilma. — Beau temps.


kaunokirjallisuus

Composé de kauno « beauté très poétique » et de kirjallisuus « littérature ».


kaupunki

De l'ancien gutnisk kaupangr (marché). Apparenté au suédois köping (bourgade).

kaupunkini (singular first-person)
kaupunkimme (plural first-person)
kaupunkisi (singular second-person)
kaupunkinne (plural second-person)
kaupunkinsa (third-person)

Olla kaupungissa.

Mennä kaupungille.

Olla kaupungilla.


kaura

kaurani (singular first-person)
kauramme (plural first-person)
kaurasi (singular second-person)
kauranne (plural second-person)
kauransa (third-person)


käydä vieraissa

Avoir une mauvaise fréquentation, tromper son amant/époux.


käymälä

Du participe agent käymä du verbe käydä avec le suffixe -lä.


käyttää

L’aspect causatif du verbe käydä (« passer, visiter ; aller, marcher, fonctionner ; fermenter »).

Käyttää tietokonetta.

(Sens concret) (Faire) passer, faire visiter, accompagner.

Käyttää lastaan lääkärissä.

Käyttää paperia öljyssä.

Koiraa pitää käyttää ulkona riittävän pitkään ja usein.

Il faut faire sortir le chien assez longtemps et assez souvent.

Olutta tehdään käyttämällä ohraa.

On fait de la bière en faisant fermenter de l’orge.


keino

keinoni (singular first-person)
keinomme (plural first-person)
keinosi (singular second-person)
keinonne (plural second-person)
keinonsa (third-person)

Moyen, façon (de faire), méthode, recours, (moyen secret) embuche, arcane.

Kyllä minä keinot keksin.


keittää

Keittää vettä.

Keitän kahvit.


keitto

keittoni (singular first-person)
keittomme (plural first-person)
keittosi (singular second-person)
keittonne (plural second-person)
keittonsa (third-person)


kello

kelloni (singular first-person)
kellomme (plural first-person)
kellosi (singular second-person)
kellonne (plural second-person)
kellonsa (third-person)

Horloge ; pendule, cadran, montre, réveil, chronomètre.

Mitä kello on?

Te kysytte kelloa.

Katsoin kelloa.

Kello on kymmentä yli neljä iltapäivällä.

Il est quatre heures dix de l’après-midi.

Juna lähtee (kello) kahdeksan kolmekymmentä viisi.

Le train part à huit heures trente cinq.

Kello on puoli viisi.

Kello on vielä vähän. Kello on jo paljon.


keltainen

Dérivé de kelta « jaune » avec le suffixe -inen.

keltaisempi (comparative)
keltaisin (superlative)
keltaiset (plural nominative)
keltaisen (singular genitive)
keltaisten (plural genitive)
keltaisien (plural genitive)
keltaista (singular)
keltaisia (plural)
keltainen ^([1]) (singular accusative)
keltaisen ^([2]) (singular accusative)
keltaiset (plural accusative)
keltaisessa (singular)
keltaisissa (plural)
keltaiseen (singular illative)
keltaisiin (plural illative)
keltaisesta (singular)
keltaisista (plural)
keltaisella (singular)
keltaisilla (plural)
keltaiselle (singular)
keltaisille (plural)
keltaiselta (singular ablative)
keltaisilta (plural ablative)
keltaisena (singular essive)
keltaisina (plural essive)
keltaiseksi (singular)
keltaisiksi (plural)
keltaisetta (singular)
keltaisitta (plural)
keltaisin (plural)
keltaisine ^([3]) (plural comitative)
keltaisittain (plural)
keltaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Tämä paita on keltainen.


keltainen

Jaune (nom de couleur, substance colorante).

Keltainen on eloisa väri.

Tuohon kohtaan voisi laittaa lisää keltaista.

On pourrait mettre plus du jaune à cet endroit-là.


kenkä

kenkäni (singular first-person)
kenkämme (plural first-person)
kenkäsi (singular second-person)
kenkänne (plural second-person)
kenkänsä (third-person)

saada kenkää

se faire renvoyer, virer (par un coup de chaussure

Ostin kolme kenkää.

Joni pitää keltaisia kenkiä.

Sinulla on varmaan uudet kengät.

Tu semble avoir des nouvelles chaussures. (on comprend une nouvelle paire)

Quand on donne la quantité : Paire de chaussures.

Ostin kolmet kengät.

J’ai acheté trois paires de chaussures. (pas trois chaussures)

Huoneessa on viidet kengät.

Il y a cinq paires de chaussures dans la pièce.

Sinä löysit muutamat kengät.

Tu as trouvé quelques paires de chaussures.


kerätä

De la racine *kertə- commune à plusieurs descendants (kerä, kerta, kertoa, kerros) ayant tous en commun l’idée d’amas, d’amassage, de cumulation, de multiplication. Ce verbe traduit une action de (r)amasser.

latoa

remarquez  « dans un abri-grenier » dans l’exemple de , même descendance

(R)amasser, (re)cueillir (analytiquement « en amasser »)

Kerääpä tuo roska maasta.

Kerätä sieniä metsässä.

Hän on kerännyt huoneensa täydeltä pehmoleluja.

Il/Elle a amassé plein de peluches dans sa chambre.

Poika keräsi makeisia taskuunsa.

Le garçon avait amassé des friandises dans ses poches.

Kerätä tietoja.

Collecter (l’aspect fréquentatif est utilisé plus souvent pour ce sens).

Kerätä postimerkkejä.

Kerätä tavaransa ja lähteä.

Hassu kävely kerää katseita/huomiota.

Une drôle de démarche attire les regards/l’attention.

Konsertti keräsi tuhatpäisen yleisön.

Le concert a attiré un public de milliers de personnes.

Kerätä satoa (latoon talteen).

Récolter (pour garder dans un grenier/abri).


kerho

kerhoni (singular first-person)
kerhomme (plural first-person)
kerhosi (singular second-person)
kerhonne (plural second-person)
kerhonsa (third-person)

Club, association, groupe, atelier, société, regroupement de personnes qui s’intéressent aux mêmes activités non-professionnelles.

Askartelukerho.

Yökerho.


kerta

kertani (singular first-person)
kertamme (plural first-person)
kertasi (singular second-person)
kertanne (plural second-person)
kertansa (third-person)

Olen käynyt siellä kerran.

Sinä olet käynyt siellä monta kertaa.

Olisit kerrankin hiljaa.

Hän ei ole puhunut kertaakaan.

Hän epäonnistui kerta toisensa jälkeen.

Hän teki hommansa kerralla kuntoon.

Il a bien fait son boulot le premier coup.

Kolme kertaa seitsemän tekee kaksikymmentä yksi.


kertoa

Conter, raconter, dire, expliquer, parler, narrer (comme un narrateur).

Osaisittetko kertoa meille, mitä tapahtui eilen illalla teidän asunnollanne.

Pourriez-vous nous expliquer ce qu’il s’est passé hier soir à votre domicile.

Älä kerro tästä kenellekään.

Menen kertomaan pomolle.


kesäkuu

De kesä (« été ») et de kuu (« lune, mois »).


kesken

Incomplet, non terminé, pas fini, inachevé, toujours déroulant.

Tutkimus on vielä kesken.

Hän purskahti itkuun kesken haastattelun.

Il/elle s’est enffondré(e) en larmes au milieu de l’entrevue.

Kerron tämän vain meidän kesken.


keskiviikko

De keski- (« milieu ») et viikko (« semaine »). Un calque de Mittwoch en allemand.

keskiviikkoni (singular first-person)
keskiviikkomme (plural first-person)
keskiviikkosi (singular second-person)
keskiviikkonne (plural second-person)
keskiviikkonsa (third-person)


kestää

Durer, persister, se maintenir, être durable.

Rakkaus kestää pitkässäkin parisuhteessa.

L’amour se maintient même dans une longue relation de couple.

Nämä paristot kestävät pitkään.

Supporter, être supportable, tolérer, résister, supporter.

Betoni ei kestä happoja.

Vampyyrit eivät kestä auringonvaloa.

En kestä tätä melua.

Sinun pitää vain kestää se.

En voi kestää pannukahvia.

Je ne peux pas tolérer le café fait au pot.

Kestää kipuja.

Souffrir, endurer, connaître, faire/être l’objet de.

Hän sai kestää sotavankiaikanaan kidutusta.

Il a du endurer des tortures durant le temps où il était prisonnier de guerre.

Matka kesti kolme päivää.

Materiaali kestää kovatkin iskut.

Le matériel supporte même les coups forts.


ketju

ketjuni (singular first-person)
ketjumme (plural first-person)
ketjusi (singular second-person)
ketjunne (plural second-person)
ketjunsa (third-person)


keuhko

keuhkoni (singular first-person)
keuhkomme (plural first-person)
keuhkosi (singular second-person)
keuhkonne (plural second-person)
keuhkonsa (third-person)


kiduttaa

Dérivé factif du verbe kitua (« crever ») : « faire crever ».


kieli

Du proto-fennique *keeli. Peut-être relié au mongol хэл (khel).

mennä kieli solmuun

tourner la langue dans sa bouche ; donner sa langue au chat

Viulun kieli meni poikki.

Millä kielellä sinä ohjelmoit?

Näyttää jollekin kieltänsä.

Puhua jotain kieltä.

Osata ranskankieltä.

Puhua kaikilla kielillä.

Parler dans toutes les langues. (sens biblique)

Tekniikan kieltä.

Ylevää kieltä.


kiihdyttää

Accélérer, hâter, presser, précipiter, forcer, faire progresser, favoriser, encourager.


kiihottaa

Agiter, troubler, émouvoir, faire de l’agitation.


kiinalainen

kiinalaiset (plural nominative)
kiinalaisen (singular genitive)
kiinalaisten (plural genitive)
kiinalaisien (plural genitive)
kiinalaista (singular)
kiinalaisia (plural)
kiinalainen ^([1]) (singular accusative)
kiinalaisen ^([2]) (singular accusative)
kiinalaiset (plural accusative)
kiinalaisessa (singular)
kiinalaisissa (plural)
kiinalaiseen (singular illative)
kiinalaisiin (plural illative)
kiinalaisesta (singular)
kiinalaisista (plural)
kiinalaisella (singular)
kiinalaisilla (plural)
kiinalaiselle (singular)
kiinalaisille (plural)
kiinalaiselta (singular ablative)
kiinalaisilta (plural ablative)
kiinalaisena (singular essive)
kiinalaisina (plural essive)
kiinalaiseksi (singular)
kiinalaisiksi (plural)
kiinalaisetta (singular)
kiinalaisitta (plural)
kiinalaisin (plural)
kiinalaisine ^([3]) (plural comitative)
kiinalaisittain (plural)
kiinalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kiinnostaa

De l’adverbe kiinni qui signifie « attaché, collé ».


kinkku

kinkkuni (singular first-person)
kinkkumme (plural first-person)
kinkkusi (singular second-person)
kinkkunne (plural second-person)
kinkkunsa (third-person)


kirja

La racine de ce mot est *kirjə-. Celle-ci est à l’origine de la quasi-totalité du champ lexical du verbe « écrire » : (kirjoittaa, kirjata, kirjailija, kirjasto). Anciemment, « livre » était désigné par raamattu, ce qui est aujourd’hui la Bible. Cette racine proviendrait d’un mot désignant de petits dessins décoratifs gravés ou autres. D’où l’autre développement de cette racine pour « quelque chose de riche en couleurs et décoratif » (kirjo, kirjailla, kirjava). La signification des symboles d’écriture évoqués par kirjain dérivèrent petit à petit de ce sens. Cette évolution a évincé le mot raamattu en ce qui concerne le champ lexical du mot « écrire ». On peut supposer que l’origine de *kirjə- soit « teinture », « pigment », nécessaire à l’exécution de ces dessins. Cela expliquerait le sens de « teindre », « colorer » de certains des verbes dérivés.

kirjani (singular first-person)
kirjamme (plural first-person)
kirjasi (singular second-person)
kirjanne (plural second-person)
kirjansa (third-person)

Nykyään on sekä kirjoitettuja kirjoja että äänikirjoja.

De nos jours, on trouve aussi bien des livres écrits que des livres audio.

Pidän kirjaa uusista kuulemistani ilmaisuista.

Je tiens compte des nouvelles expressions que j’entends.

Olla kirjoilla jossakin.

Se trouver dans un régistre quelconque. Être enregistré sur quelque chose.

(par référence) Droits accordés, enregistrements, données, etc.

Ovatko teidän kirjat ajan tasalla?


kirjata

Dérivé de kirja (« livre »), avec le suffixe -ta.


kirjoittaa

Du mot kirjo avec la désinence -ttaa. Le sens sémantique est rendre des lettres. Appartient à la famille de *kirj- → voir kirja.


kirkko

kirkkoni (singular first-person)
kirkkomme (plural first-person)
kirkkosi (singular second-person)
kirkkonne (plural second-person)
kirkkonsa (third-person)


kissa

kukas kissan hännän nostaa, jos ei kissa itse

kun kissa on poissa, hiiret tanssivat pöydällä

Kissa näkee hyvin hämärässä: sen silmille riittää kuudesosa siitä valosta, jossa ihminen juuri ja juuri vielä näkee. Täysin pimeässä kissakaan ei näe mitään, eli pilkkopimeys näyttää sen silmin samalta kuin meistä.

Le chat voit bien dans la pénombre: ses yeux n'ont besoin que du sixième de la lumière nécessaire pour qu'un humain y voie à peine. Dans le noir total, même un chat n'y voit rien, donc l'obscurité complète lui semble identique qu'à nous. — (Helena Telkänranta, Jos kissa näkee hyvin pimeässä, onko sille olemassa pimeyttä?, Tiede, 11 novembre 2014)


kivi

olla kiven alla

être très difficile à trouver/atteindre, littéralement : être sous une pierre

olla kiven sisällä

être en prison, littéralement : être à l’intérieur d’une pierre

kiviäkin kiinnostaa

tout le monde s’en fout, littéralement : même les pierres s’intéressent

Äh, minulla on kivi kengässä.

Tämä talon tehty kivestä.

Persikassa on kivi.


kohta

kohtani (singular first-person)
kohtamme (plural first-person)
kohtasi (singular second-person)
kohtanne (plural second-person)
kohtansa (third-person)

Auto meinasi ajaa päälleni tässä kohtaa.

L'auto m'a faillit rouler desus à cet endroit.


kohta

Bientôt, tout à l’heure, dans peu (de temps).

Kohta sataa.

Nähdään kohta.


kohtaus

Rencontre, rendez-vous (principalement dans les mots composés).

kohtauspaikka — point de rendez-vous

Scène (subdivision d’une pièce de théâtre, d’un film, dans un scénario).

Crise (manifestation d’un symptôme), attaque.


kohti

Hän heitti kepin minua kohti. – Il/Elle a lancé un baton vers moi.

Tilaisuuteen on varattu kolme kuppia kahvia henkeä kohti. – Pour l'occasion, on a réservé trois tasses de cafés par personne.


koira

I. Ils sont entrainés à suivre les ordres comme des chiens.

II. Ils sont entrainés à employer des chiens dans leurs opérations.


koivu

koivuni (singular first-person)
koivumme (plural first-person)
koivusi (singular second-person)
koivunne (plural second-person)
koivunsa (third-person)


kokous

Du verbe koota « (r)assembler, réunir ».


kolme

Kolme tuolia.

Kolme sanaa.

Laskea kolmeen.

Olla kolmistaan.

Kello on kolme iltapäivällä.


kolmekymmentä

De kolme (« trois ») et kymmenen (« dix »).


kolmio

Le mot se forme de kolme (trois, tri-) avec la términaison -o.


korjata

Réparer (ce qui est cassé), régler (un problème, un défaut de fonctionnement).

Radio saatiin korjatuksi.

korjata sato

Ranger, ramasser, refaire, faire (préparer).

Korjaa roskasi.

Korjatkaa lelut paikoilleen, kun päätätte lopettaa.

Rangez les jouets à leur place quand vous déciderez de finir.

Korjaisitko astiat pöydästä?

Voudrais-tu vider la table des assiettes, s’il te plaît ?

Onko kokeet jo korjattu?

Est-ce que les contrôles sont déjà corrigés ?

Hänestä on mukava korjata muiden puhetta.

Il/elle lui plaît de corriger ce que les autres disent.


korkeus

Pöydän korkeus. — L’hauteur d’une table.

Pilvenpiirtäjän korkeus. — L’hauteur d’un gratte-ciel.

Puun korkeus. — L’hauteur (ou la taille) d’un arbre.

Lennellä korkeuksissa. — Voler dans les hauteurs.

Vuoren korkeus. — L’altitude d’un montagne.

Lentokone lentää kahdeksan kilometrin korkeudella. — L’avion vole à huit kilomètres d’altitude.

Teidän korkeutenne. — Votre Altesse.


kortti

(Date à préciser) Emprunté au suédois kort (« carte »).

korttini (singular first-person)
korttimme (plural first-person)
korttisi (singular second-person)
korttinne (plural second-person)
korttinsa (third-person)

Carte (un objet le plus souvent quadrilatère, souvent aussi avec des indications).

Permis, carte, surtout permis de conduire (ajokortti).

Carte (par ellipse de postikortti : carte postale).

Carte (ellipse de pelikortti : carte à jouer).

Carte (ellipse de pankkikortti : carte bancaire ou luottokortti : carte de crédit).

Carte de rationnement (par ellipse d’ostokortti ; voir olla kortilla, littéralement « être sur la carte », c’est-à-dire être rationné).

Kahvi ja sokeri olivat kortilla.

Carton (qu’on donne à un joueur comme punition).


koska

Koska he tulevat?


koska

Attendu que, car, parce que, puisque, vu que, comme.


koti

Ancien pluriel de kota (« hutte conique, habitat ») ; i étant la marque du pluriel. À l’illatif, « Minä palaan kotiin. » aurait donc signifié « Je rentre aux habitats. ».


kotka

kotkani (singular first-person)
kotkamme (plural first-person)
kotkasi (singular second-person)
kotkanne (plural second-person)
kotkansa (third-person)


koulu

kouluni (singular first-person)
koulumme (plural first-person)
koulusi (singular second-person)
koulunne (plural second-person)
koulunsa (third-person)

Kylässä on vain yksi koulu.

Mitä koulua sinä käyt?

Käydä jotakin koulua.

Mennä kouluun.

Mennä koululle.

Menin koululle hakemaan lastani.

Je suis allé à l’école pour chercher mon enfant.

Käydä koululla.

Kouluni alkaa huomenna yhdeksältä.

Mon école commence demain à neuf heures.

Suomessa koulu aloitetaan yleensä seitsemän vuoden ikäisenä.

En Finlande, on commence son école en général à l’àge de sept ans.

Käydä koulua.

Elämän koulu.


kristitty

Il s’agit du participe passé du verbe kristiä qui est aujord’hui ristiä « baptiser, donner baptême » ou « croiser (par exemple ses mains) ».


kuin

Conjonction. De la racine lexicale *ku-.

Interjection. Raccourcissement de kuinka niin (comment cela), d’abord en kuin niin.

Hän maalaa kuin oikea taiteilija. — Il/Elle peint comme un vrai artiste.

Tämä on isompi kuin tuo. — Ceci est plus grand que celui-là.

Tämä taas on yhtä iso kuin tuo tuolla. — Ceci par contre est aussi grand que celui là-bas.

Tänään tehtiin samoja asiota kuin eilenkin. — Aujourd’hui, on a fait les mêmes choses qu’hier.

Tämä on samanlainen kuin se. — Ceci est semblable à cela.

Hän oli (ikään), kuin ei olisi huomannut mitään. — Il agissait comme si il n’eût rien aperçu.


kuin

Kävitkös tänään kotona? - En. Kuin? — Es-tu passé à la maison aujourd’hui ? - Non. Comment ça ?


kuitenkin

De kuiten (pas un mot indépendant) et de l’enclitique -kin.

Cependant, néanmoins, pourtant, tout de même, de toute façon.

Hän kuitenkin lähti. — Il/elle est tout de même parti(e).

Voitat minut kuitenkin. — Tu me gagnera de toute façon.

Jotain rajaa kuitenkin. — Il y a des limites quand même.


kukka

kukkani (singular first-person)
kukkamme (plural first-person)
kukkasi (singular second-person)
kukkanne (plural second-person)
kukkansa (third-person)

Muistan talon kukkineen (nom). Muistan talon kukkineen (verbe).

Je me souviens de la maison avec/et ses fleurs. Je me souviens de la maison fleurie.

Puhjeta kukkaan.


kukko

kukkoni (singular first-person)
kukkomme (plural first-person)
kukkosi (singular second-person)
kukkonne (plural second-person)
kukkonsa (third-person)


kumota

Kumota orjuus. — Abolir l’esclavage.


kunta

kuntani (singular first-person)
kuntamme (plural first-person)
kuntasi (singular second-person)
kuntanne (plural second-person)
kuntansa (third-person)


kuorma-auto

kuorma-autoni (singular first-person)
kuorma-automme (plural first-person)
kuorma-autosi (singular second-person)
kuorma-autonne (plural second-person)
kuorma-autonsa (third-person)


kuppi

Tasse (l’assiette et ce qu’elle contient), coupe.


kuri

kurini (singular first-person)
kurimme (plural first-person)
kurisi (singular second-person)
kurinne (plural second-person)
kurinsa (third-person)

Discipline (attitude, conduite), contrôle, ordre.

pitää kuria jollekulle

pitää kuria hyvänä ratkaisuna

Considérer la discipline comme une bonne solution

pitää joku tai jokin kurissa

Garder le contrôle sur quelqu’un ou quelque chose


kurja

kurjempi (comparative)
kurjin (superlative)

Kurjat. — Les Misérables.

Onpa kurja päivä. — Que cette journée est malheureuse.

Elää kurjissa oloissa. — Vivre dans des conditions misérables.

Voi, tätä kurjaa elämää. — Hélas, la vie me dégoûte tant.

Te kurja! Saatte vielä tuta. — Vous lâche ! Vous allez bien voir.


kuulla

Kuulen susien ulvovan. — J’entends les loup hurler.

En ole ennen kuullutkaan. — Je n’ai jamais entendu pareille chose.

Entendre parler (dans le registre soutenu, on utilise le mot puhuttavan pour le mot parler).

Olen kyllä kuullut hänestä puhuttavan. — J’ai certainement entendu parler de lui / d’elle.

Kuulla jotakuta. — Auditer quelqu’un.

Écouter (formule pour commencer sa parole).

Kuule, minulla on sinulle kerrottavaa… — Écoute, j’ai des choses à te dire…

Kuulkaa, asia ei ole ihan niin yksinkertainen. — Écoutez, les choses ne sont pas si simples que cela.


kuuro

kuuroni (singular first-person)
kuuromme (plural first-person)
kuurosi (singular second-person)
kuuronne (plural second-person)
kuuronsa (third-person)
kuurompi (comparative)
kuuroin (superlative)

Sourd, bouché (quelqu’un qui n’écoute pas).


kuuro

kuuroni (singular first-person)
kuuromme (plural first-person)
kuurosi (singular second-person)
kuuronne (plural second-person)
kuuronsa (third-person)


kuusi

kuudet (plural nominative)
kuuden (singular genitive)
kuusien (plural genitive)
kuutten (plural genitive)
kuutta (singular)
kuusia (plural)
kuusi ^([1]) (singular accusative)
kuuden ^([2]) (singular accusative)
kuudet (plural accusative)
kuudessa (singular)
kuusissa (plural)
kuuteen (singular illative)
kuusiin (plural illative)
kuudesta (singular)
kuusista (plural)
kuudella (singular)
kuusilla (plural)
kuudelle (singular)
kuusille (plural)
kuudelta (singular ablative)
kuusilta (plural ablative)
kuutena (singular essive)
kuusina (plural essive)
kuudeksi (singular)
kuusiksi (plural)
kuudetta (singular)
kuusitta (plural)
kuudein (plural)
kuusine ^([3]) (plural comitative)
kuusittain (plural)
kuusitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kuusi

kuuset (plural nominative)
kuusen (singular genitive)
kuusten (plural genitive)
kuusta (singular)
kuusia (plural)
kuusi ^([1]) (singular accusative)
kuusen ^([2]) (singular accusative)
kuuset (plural accusative)
kuusessa (singular)
kuusissa (plural)
kuuseen (singular illative)
kuusiin (plural illative)
kuusesta (singular)
kuusista (plural)
kuusella (singular)
kuusilla (plural)
kuuselle (singular)
kuusille (plural)
kuuselta (singular ablative)
kuusilta (plural ablative)
kuusena (singular essive)
kuusina (plural essive)
kuuseksi (singular)
kuusiksi (plural)
kuusetta (singular)
kuusitta (plural)
kuusin (plural)
kuusine ^([3]) (plural comitative)
kuusittain (plural)
kuusitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kuusikymmentä

De kuusi (« six ») et kymmenen (« dix »).


kuva

kuvani (singular first-person)
kuvamme (plural first-person)
kuvasi (singular second-person)
kuvanne (plural second-person)
kuvansa (third-person)

kuvakirja, kuvalehti

kuvataide

(valo)kuva-albumi


kylä

Käydä jollain kylässä.


kyllä

Oui, si (interjection utilisée pour exprimer une réponse affirmative, son accord à un propos, ou pour contredire une question négative).

Oletko tyytyväinen? - Kyllä!

Ei ole totta! - Kyllä!

Voi ei ! - Voi kyllä!


kyllä

C’est plutôt la forme kylläpäs qui est utilisée pour contredire une question négative, ce qui correspond au si du français.

Onko sinulla rahaa? - Kyllä, minulla on.

Sanoa kyllä.

Vraiment, bien ; certainement, être sûr de (utilisé pour renforcer).

On se kyllä ihme, miten tuo talo on pysynyt pystyssä.

C'est vraiment un miracle, comme ce bâtiment est resté debout.

Rakastan sinua kyllä.

Kylläpä tämä on raskasta.

En kyllä muista.


kylliksi

Assez, passablement, plutôt, suffisamment.


kylvettää

Baigner, immerger, faire baigner, faire plonger.


kymmenen

Lasken kymmeneen.

Edessänne on kymmenen punaista laatikkoa.

(kello) kymmeneltä

kymmeniä

kymmenet ihmiset

Kaupungin vuotuiset pakkaspäivät lasketaan kymmenissä.

* Le nombre annuel des jours de gel de la ville se compte en dizaines.

toista kymmentä

pari kymmentä


kysyä

La personne à qui on demande est à l’élatif, et la chose demandée est au génitif ou au partitif.

Kysyin häneltä sitä.


kytkeä

Allumer, tourner, ouvrir, mettre le contact, tourner l’interrupteur, donner, mettre en circuit, mettre en marche, brancher.


kyynel

Hänen poskillaan valui kyyneliä. — Des larmes coulaient sur ses joues.

Hänen poskillaan valui kyyneltä. — Du larme coulait sur ses joues.

(Familier)'No voi kyynel'! — C’est triste !


lääkäri

Käydä lääkärissä.

Tahtoa lääkäriksi.


laatu

laatuni (singular first-person)
laatumme (plural first-person)
laatusi (singular second-person)
laatunne (plural second-person)
laatunsa (third-person)


lähettää

Lähetin Matille kirjeen.

Yhdysvallat lähettää Afganistaniin 30 000 lisäsotilasta.

Les États-Unis envoient 30 000 soldats supplémentaires en Afghanistan.


lahja

lahjani (singular first-person)
lahjamme (plural first-person)
lahjasi (singular second-person)
lahjanne (plural second-person)
lahjansa (third-person)


lainata

De laina avec le marque de l’infintif I -ta.

Voitko lainata (minulle) kynääsi? – Est-ce que tu peux me prêter ton crayon ? Noter l'utilisation du partitif : kynää, qui sera préféré dans ce genre de question.

Minä lainaan tämän kynän sinulle.- Je te prête ce stylo.

Voinko lainata kynääsi? – Est-ce que je peux emprunter ton crayon ?Noter l'utilisation du partitif : kynää, qui sera préféré dans ce genre de question.

Lainasin tämän kynän häneltä. - Je lui ai emprunté ce stylo.

Hän lainaa kynän Sannalta. - Il/elle emprunte le stylo à Sanna.


laituri

De laita « côté, bord » avec le suffixe -ri.

Menin uimaan järveen laiturilta.

Je suis allé nager dans le lac par la jetée.


laiva

laivani (singular first-person)
laivamme (plural first-person)
laivasi (singular second-person)
laivanne (plural second-person)
laivansa (third-person)


lakata

Lakkaa itkemästä. — Cesse de pleurer.


laki

(Nom commun 1) (Date à préciser) Du suédois lag (même sens).

lakini (singular first-person)
lakimme (plural first-person)
lakisi (singular second-person)
lakinne (plural second-person)
lakinsa (third-person)


lammas

Du proto-germanique *lambaz, comparer lamb d’anglais.


lämmin

Il est issu de la même origine que lempi (amour, tendresse). Il exprime toujours un atmosphère agréable, tandis que son quasi-synonyme kuuma indique une chaleur plus intense.

(Physiquement) Chaud, tiède, doux, clément.


lämmittää

Verbe issu de lämmin avec la désinence extérieurisante -ttää. Par la désinence, il exprime rendre plus chaud.

Kuuma mehu lämmittää talvella.

Aurinko lämmittää mukavasti.

Le soleil nous réchauffe confortablement.

Lämmittää sauna.

Lämmittän jääkapissa olevat pihvit.

Je réchauffe les steaks qui sont dans le réfrigérateur.

Hiilidioksidipäästöt lämmittävät ilmastoa.

Les émissions de gaz carbonique réchauffent le climat.

Tämä runo lämmitti kovasti sydänätäni.


lamppu

lamppuni (singular first-person)
lamppumme (plural first-person)
lamppusi (singular second-person)
lamppunne (plural second-person)
lamppunsa (third-person)


lanka

lankani (singular first-person)
lankamme (plural first-person)
lankasi (singular second-person)
lankanne (plural second-person)
lankansa (third-person)

Villalanka.


läpi

(illatif + suffixe possessif) Complètement, entièrement, totalement.

Olen läpeeni kyllästynyt jatkuvaan valitteluusi.

Je suis complètement lassé par tes plaintes incessantes.

Tuo mies on läpeensä korruptoitunut.

Pidä läpesi ummessa!


läpi

lyödä itsensä läpi

obtenir une grande réussite, avoir une grande réussite, faire une grande percée

Nähdä ikkunan läpi.

Kävelin huoneen läpi.

J'ai marché dans la pièce d’un bout à l’autre.

Naula meni läpi lankusta.

Le clou a traversé la planche. → voir poikki

Madonna löi itsensä kunnolla läpi 1980-luvulla.

Madonna a eu sa grande percée dans les années 1980. → voir poikki

Tenttini meni läpi.

J’ai réussi à mon examen./ Mon examen a été réussi.


läpi

Läpikuultava.

Läpihengittävä.

De part en part, de part à l’autre, tout.

läpimätä.

läpimärkä.

läpikotaisin.


lapsi

Pekkahan on vielä lapsi.

Saara on minun lapseni.

Lehmän lasta kutsutaan vasikaksi.

Le petit d’une vache est appelé un veau.

Tehdä lapsia.

Enfant (élément subordonné dans une structure de données).


lasi

D’une langue germanique, qui a donné aussi le suédois glas, l’anglais glass, etc.

lasini (singular first-person)
lasimme (plural first-person)
lasisi (singular second-person)
lasinne (plural second-person)
lasinsa (third-person)

Verre dans lequel on boit, le contenu de ce verre.

Juo lasi vettä.

Juon vielä lasin.

Poika joi lasista.

vesilasi, mehulasi

juoda lasi vettä

viinilasi

juoda lasi viiniä

Lunette, monocle (singulier), lunettes (pluriel).

Mies pitää laseja.

Mies otti lasit päästään.


laskea

Laskea päässään.

Laskekaa 10 x (3,5 - 6).

Lasken kymmeneen.

Japani lasketaan yleisesti teollisuusmaihin.

Le Japon est habituellement compté (considéré) comme un pays industrialisé (développé).

Sitä ei lakseta.

Hän laski koiransa irti.

Minut laskettiin sisään.

Laskea housuihinsa.

Relâcher (l'estomac / l'urine) dans ses culottes.

Laskea vangit vapaiksi.

Descendre, déposer, baisser avec une idée d'un mouvement glissé.

Laskea mäkeä.

Descendre la pente (avec une luge, par exemple).

Lasken kukkia haudalle.

Aurinko laskee.

Osakkeiden hinnat laskevat.

Laskekaa päätänne, ovi on matala.

Laiva laski ankkurinsa.

Seine laksee Englannin kanaaliin.

Lancer, introduire, amener, présenter un produit sur le marché.

Yrityksemme laski uuden tuotteen markkinoille.

Notre entreprise a lancé un nouveau produit sur le marché.

Valttituoteensa laskettiin Puolaan.

Leur produit vedette fut lancé en Pologne.


laskea leikkiä

Du verbe laskea et du nom leikki (« jeu ») au partitif.


laskea yhteen

Du verbe laskea (« compter ») et de l’adverbe yhteen (« ensemble »).

Työmies laski yhteen kasaan kaikki kivet.

L’ouvrier a déposé toutes les pierres dans un tas.


laulaa

Minä laulan.

Sinä lauloit.

Hän laulanee kohta.

Me emme ole vielä laulaneet.

Te olitte laulanut. / Te olitte laulaneet.

Vous aviez chanté (vouvoiement / pluriel).

He laulaisivat mielellään.

laulaa joku suohon — enchanter quelqu’un aux marais


lause

(Siècle à préciser) Déverbal de lausua (« exprimer, prononcer, formuler »).

Proposition (À l’oral, séquence qui contient une idée commune).

Proposition (À l’écrit, séquence qui commence par une majuscule et se termine par une ponctuation et qui, le plus souvent, inclut aussi un prédicat).

”Hän söi kakun”. on lause ja virke.

« Il a mangé un gâteau. » est une proposition et une phrase.

”Maalasin taulun, jossa on meri.” sisältää kaksi lausetta.

« J’ai peint un tableau où il y a la mer. » contient deux propositions.

”Raivo päällä, kulho kumoon, takki päälle ja ovesta ulos.” voidaan tulkita sisältävän neljä lausetta muttei yhtään verbiä.

« Enragé, renverser le bol, mettre sa veste et au dehors de la porte. » peut, selon l’interprétation, contenir quatre propositions mais aucun verbe (dans l’exemple finnois, les adverbes et les cas indiquent un certain déroulement de l’action).

Phrase (À strictement parler, il s’agit d’un usage erroné).

Proposition, partie d’une expression logique.


lautanen

De lauta avec le suffixe diminutif -nen.

Lentävä lautanen. — Une soucoupe volante.


lautta

lauttani (singular first-person)
lauttamme (plural first-person)
lauttasi (singular second-person)
lauttanne (plural second-person)
lauttansa (third-person)

Laskea koskea lautalla.

Joen yli pääsee joko siltaa pitkin tai lautalla.

On peut traverser la rivière par le pont ou en ferry.


lehti

Comparer à l’anglais leaf, au suédois löv et au hongrois levél.

Feuille (d’un végétal, d’un ouvrage, de papier).

Publication journalistique : journal, magazine, revue, périodique, brochure.


leikata

Couper avec des ciseaux, découper, tondre.


leipä

leipäni (singular first-person)
leipämme (plural first-person)
leipäsi (singular second-person)
leipänne (plural second-person)
leipänsä (third-person)

lyödä leiville

gagner le pain, y gagner, rapporter (le pain, le vivre, l’argent), faire bonne affaire


lempeä

Origine en *lembə- partagé avec lempi, lämmin, lämpö.


lentää

Voler dans les airs ; prendre l’avion ; (faire) voler, piloter ; se faire expulser de quelque part.

Lentääpä tuo lintu korkealla.

Pelkään lentämistä.

Osaatteko te lentää tällä?

Häirikkö lensi ulos baarista.

Lapset lensivät paljon, kun olivat pieniä.

Les enfants faisaient souvent la course quand ils étaient petits.


lentokenttä

De lento (« vol ») et kenttä (« terrain »).


levätä

Se reposer, prendre repos, être au repos.

Mitä teet nyt? — Lepään.

Tu fais quoi maintenant ? — Je me repose.

Maali! Siellä kiekko lepää.

Tässä lepää…


liha

lihani (singular first-person)
lihamme (plural first-person)
lihasi (singular second-person)
lihanne (plural second-person)
lihansa (third-person)


liima

liimani (singular first-person)
liimamme (plural first-person)
liimasi (singular second-person)
liimanne (plural second-person)
liimansa (third-person)

Liimalla voi kiinnittää kappaleita toisiinsa.

Avec de la colle on peut lier des objets.

Muuttua liimaksi.


liitto

liittoni (singular first-person)
liittomme (plural first-person)
liittosi (singular second-person)
liittonne (plural second-person)
liittonsa (third-person)

Alliance, union , ligue, pacte, fédération.

Varsovan liitto.

Pyhä avioliitto.

Mariage (par abréviation de avioliitto).

Syndicat (par abréviation de ammattiliitto).

Kuulutko liittoon?


liitu

liituni (singular first-person)
liitumme (plural first-person)
liitusi (singular second-person)
liitunne (plural second-person)
liitunsa (third-person)

kirjoittaa liidulla


lintu

lintuni (singular first-person)
lintumme (plural first-person)
lintusi (singular second-person)
lintunne (plural second-person)
lintunsa (third-person)


lippu

lippuni (singular first-person)
lippumme (plural first-person)
lippusi (singular second-person)
lippunne (plural second-person)
lippunsa (third-person)


litra

litrani (singular first-person)
litramme (plural first-person)
litrasi (singular second-person)
litranne (plural second-person)
litransa (third-person)


lokakuu

Du nom loka « boue » et du nom kuu « lune, mois ».


lokki

lokkini (singular first-person)
lokkimme (plural first-person)
lokkisi (singular second-person)
lokkinne (plural second-person)
lokkinsa (third-person)


loppu

loppuni (singular first-person)
loppumme (plural first-person)
loppusi (singular second-person)
loppunne (plural second-person)
loppunsa (third-person)

Nyt tuli loppumme.

Lukea kirja loppuun.

Leipä on loppu.

Leipä on lopussa.

Olen lopussa, en jaksa enää.

Ota loput.


luento

luentoni (singular first-person)
luentomme (plural first-person)
luentosi (singular second-person)
luentonne (plural second-person)
luentonsa (third-person)

Conférence, exposé, cours universitaire.


lukea

lukea tiilenpäitä

être en prison, littéralement : lire des bouts de brique

Lukea viiteen.

Lire, réciter, formuler, prononcer, dire, faire la lecture (à quelqu’un).

Luen kirjaa.

Osaatko lukea?

En näe lukea.

Lukea ääneen.

Lukea itsekseen.

Olen jostain lukenut, että…

Lukea ulkoa.

Luit juuri ajatukseni.

Luin lehdestä.

Lukea rivien välistä.

Lukea kasvoista, käsistä.

Lukea peliä.

Tuomari luki tuomion.

Voisitteko lukea tuon artikkelin minulle?

Pourriez-vous me faire la lecture de cet article ?

Mitä luet yliopistossa?

Qu’est-ce que tu étudies à l’université ?

Luen kokeeseen.

Lukea läskyjä.

Luen ylioppilaaksi.

Luin ylioppilaaksi.

Siellä luki niin.

Kyltissä luki "vain henkilökunnalle".

Le panneau indicait « résevé au personnel ».

Kahvitauko luetaan työaikaan kuuluvaksi.

La pause de café est comptée comme faisant partie des heures de travail.

Hetkesi ovat luetut.

Tes jours sont comptés ; ton compte est bon.


lukko

lukkoni (singular first-person)
lukkomme (plural first-person)
lukkosi (singular second-person)
lukkonne (plural second-person)
lukkonsa (third-person)


lumi

Apparenté à lumo et lume. La neige blanche quand elle est propre réfléchit beaucoup la lumière. Comparer à lux, lumière et lumen.

Maassa on lunta.


luoda

Kuka on luonut tämän taideteoksen? — Qui a créé cette œuvre d'art ?

Hän loi katseensa minuun. — Elle fixa son regard sur moi.

Luoda lumet tieltä. — Dégager la neige de la route.

Käärmeet luovat nahkansa säännöllisesti. — Les seprents muent leur peau régulièrement.


luona

Chez, parmi, tous près de, au bord de, sur.


luostari

Du suédois kloster, lui-même du latin claustrum (« enceinte »).


luoto

luotoni (singular first-person)
luotomme (plural first-person)
luotosi (singular second-person)
luotonne (plural second-person)
luotonsa (third-person)


luuttu

luuttuni (singular first-person)
luuttumme (plural first-person)
luuttusi (singular second-person)
luuttunne (plural second-person)
luuttunsa (third-person)


lyijy

lyijyni (singular first-person)
lyijymme (plural first-person)
lyijysi (singular second-person)
lyijynne (plural second-person)
lyijynsä (third-person)


lyijykynä

Composé des noms lyijy (« plomb, graphite ») et kynä (« crayon »).


lyödä

lyödä lyötyä

rebattre le battu, humilier l’humilié, aggraver le malaise de quelqu’un

Taper, battre, sur quelque chose (jouer pour les percussions).

Lyödä tamburiinia.

Lyödä naulaa.

Taper, battre, jeter (avec force), cogner, abattre, montrer des objets sur une surface.

Lyödä paperit pöytään.

Lyödä ässä pöytään.

Hän löi päänsä.

Aallot lyövät meren rantaan.

Les vagues s’abattent sur le bord de mer.

Taper, claquer, gifler, baffer, frapper, donner des claques, des baffes, des gifles à quelqu’un. (atélique)

Hän löi minua.

Lyödä takaisin.

Lyödä vaimoaan.

Battre, vaincre, gagner, buter, triompher, mettre KO. (télique)

Hän löi minut.

Lyödä pallo maaliin.

Sydän lyö.

Lyödä ennätys.

Prendre, capturer dans le jeu d’échecs, de dames, s’emparer d’un pion adverse.

Vastustajani löi jo toisen hevoseni.

Mon adversaire m’a déjà pris le deuxième cavalier.

Sonner, clocher (en parlant d’une horloge ou d’une pendule).

Kello löi kymmenen / keskipäivää.

Lyödä lisää löylyä.

Lyödä lisää hiiltä pesään.

Lyödä kättä.

Serrer la main. Se (re)mettre d’accord / en bons termes.

Pekka ja Jussi löivät kättä.

Siinä lyövät kättä vanha ja uusi.

Là, le vieux et le nouveau vont la main dans la main.

Lyödä korttia.

Jouer aux cartes (avec l’idée de les jeter sur la table/par terre).

Lyödä vetoa.

Lyödä peli käyntiin.

Lyödä rumpuja.

Lyödä jokin hajalle.

Lyödä leiville.

Lyödä laudalta.


lyödä vetoa

Du verbe lyödä (« taper, jouer »), et du nom veto (« pari ») au partitif.


maa

nousta maihin

débarquer, (littéralement) monter en terre)

olla kuin maansa menettänyt

être tout misérable, (littéralement) être comme ayant perdu/ vendu ses terres)

maassa maan tavalla

à Rome, fais comme les Romains, (littéralement) au pays aux façons du pays)

Kaivaa maata.

Viljellä maata.

Vanha rakennus hävitettiin maan tasalle.

Le vieux bâtiment a été rasé jusqu’au sol.

Pallo vieri maata myöten.

Ruumis kaivettiin maahan.

Ruumis kaivettiin maasta.

Istua maassa.

Isoäiti kaatoi kahvinlopun maahan.

La grand-mère a jeté le reste du café par terre.

Kissa joi maidon maasta.

Le chat a bu le lait (répandu) par terre.

Pays, terre(s), domaine, (patrie, État).

Ranska on eräs maa.

Maalla on laajat luonnonvarat.

Le pays a de vastes ressources naturelles.

Palvella maataan.

Paeta maasta.

Maan alla toimii varjohallitus.

Un gouvernement fantôme s’exerce clandestinement (litt. sous le sol).

Ajokeli on liukas koko maassa.

Les conditions routières sont glissantes dans tout le pays.

En ole käynnyt niillä main.

(Ellipse de maaseutu) Campagne, pays, pour les Helsinkiens « province » (tant mélioratif que péjoratif).

Terre, un des quatre éléments premiers classiques, et un des cinq dans la tradition chinoise.

Menemme viettämään lomaa maalle.

Nous allons passer nos vacances à la campagne.

Onko hän maalta?

Terrassé physiquement ou psychiquement, dévasté, soucieux.

Hän on ihan maassa.

Enseigne, couleur dans les jeux de cartes.

Niveau, pays virtuel, dans les jeux vidéo.

Puoli viiden maissa

Maan mainio.

Aurinko laski mailleen..

Hän on toista maata.

Hän on ihan omaa maataan.


maailma

Composé de maa (« terre ») et de ilma (« air »), apparenté à maailm en estonien.

Mutta kuvittelepa maailma, jossa ei olisi ilmastonmuutosta.

Mais imagine un monde où le réchauffement climatique n’existait pas.


maali

Nom commun 1. Ce nom désigne l'ingrédient pour rendre des couleurs sur des murs et sur des vêtements. Il pourrait provenir de la racine *məa dont l'archïexemple est « maa » (terre, sol). Dans les temps anciens, les ingrédients colorants durables étaient retirés de la terre comme l'ocre.


maaliskuu

De l’adjectif maalinen « comme la terre, terne » et du nom kuu « lune, mois ».


maanantai

D’origine germanique, comparer le suédois måndag ou l’anglais Monday. Originellement « jour de la Lune ».

Ylihuomenna on maanantai.

Mitä teet maanantaina?

Onko sinulla tehtävää maanantaiksi?

Est-ce que tu as quelque chose à faire pour lundi ?

maanantaista lähtien

maanantaihin mennessä


maanjäristys

Des mots maan, génitif singulier de maa (terre) et järistys (tremblement).

Valtio ilmoittaa, että maanjäristyksessä on kuollut paljon ihmistä.

L'état rapporte que de nombreuses personnes sont mortes durant le tremblement de terre.


maanosa

Le génitif de maa « terre » et osa « part, partie ».

Afrikka on maanosa. — Afrique est un continent.


maantiede

Un mot composé de maa « terre » au génitif et de tiede « science ».


maapähkinä

De maa (« terre ») et pähkinä (« noix »).


määrä

määräni (singular first-person)
määrämme (plural first-person)
määräsi (singular second-person)
määränne (plural second-person)
määränsä (third-person)

insuliinin määrä veressä

virheiden määrä kokeessa

Missä määrin uudistus parantaisi yrityksen tuottavuutta?

Dans quelle mesure la rénovation améliorait-elle la productivité de l’entreprise ?

Censé (être censé), devoir (avoir le devoir).

Minun oli määrä palata takaisin Suomeen.


maata

Ce verbe provient de la racine lexical *məa- (maa) avec le suffixe -ta. Analytiquement, le verbe signifie donc coucher ou mettre par terre. Pourtant on dit « maata maassa » pour dire « coucher par terre ».

Makaan sängyssä. — Je suis couché sur le lit.

Menen makaamaan. — Je vais me coucher.

Veljeni meni maahan makaamaan. — Mon frère s'est couché par terre.

He makasivat yhdessä. — Ils ont couché ensemble.


maatila

Bien, domaine, fonds, propriété, propriété foncière.


mahdollisuus

Possibilité, possible, opportunité, chance ; choix, possibilité, option.

mahdollisuuksien rajoissa

Saat viimeisen mahdollisuuden.

Meillä ei ollut muuta mahdollisuutta.


mahtipontisuus

Substantif de l'adjectif mahtipontinen. Il se compose de mahti et de pontinen.


mainos

Publicité, œuvre publicitaire/de publicité, pub, réclame.


maito

maitoni (singular first-person)
maitomme (plural first-person)
maitosi (singular second-person)
maitonne (plural second-person)
maitonsa (third-person)

Lait (produit par les femelles des mammifères).


makea

Apparenté à maku « goût, saveur, arôme ».

makeampi (comparative)
makein (superlative)

Sucré, une des saveurs principales de la langue humaine.

Suolaisia ja makeita ruokalajeja. — Des plats salés et des plats sucrés.

Doux, en parlant de l’eau à l’opposition de l’eau salée.

Makea vesi. — L’eau douce.

Ahven on makean veden kala. — La perche est un poisson d’eau douce.


makkara

katsoa jotakuta kuin halpaa makkaraa

regarder quelqu’un comme s’il était une andouille de bas de gamme (à mot près

Andouille, saucisse (plus gros que nakki)


maksaa

maksaa maltaita

coûter de l’or, (littéralement) coûter des malts

Kaveri maksoi minulle 40 euroa.

Coûter, revenir à, faire (en somme), être.

Paljonko tämä maksaa?

Kirja maksoi 40 (= neljäkymmentä) euroa.

Mikä maksaa?


maksaa osansa

Contribuer (à quelque chose = élatif) (littéralement: payer sa partie).


maku

makuni (singular first-person)
makumme (plural first-person)
makusi (singular second-person)
makunne (plural second-person)
makunsa (third-person)


malli

mallini (singular first-person)
mallimme (plural first-person)
mallisi (singular second-person)
mallinne (plural second-person)
mallinsa (third-person)

Näytätkö minulle mallia?


mänty

mäntyni (singular first-person)
mäntymme (plural first-person)
mäntysi (singular second-person)
mäntynne (plural second-person)
mäntynsä (third-person)


marraskuu

Du nom et adjectif marras (« âme morte, mort (nom), mourant (adjectif), mort (adjectif)) ») et du nom kuu (« lune, mois »). Littéralement « le mois de la mort ».

ˈmɑ.rːɑsˌkuː


mäti

Kalan munat ovat mätiä.

Les œufs des poissons sont des rogues. (jeu de mots) Les œufs des poissons sont pourris.


matka

matkani (singular first-person)
matkamme (plural first-person)
matkasi (singular second-person)
matkanne (plural second-person)
matkansa (third-person)

matkan varrella


matkalaukku

matkalaukkuni (singular first-person)
matkalaukkumme (plural first-person)
matkalaukkusi (singular second-person)
matkalaukkunne (plural second-person)
matkalaukkunsa (third-person)


matkustaa

(Date à préciser)Dérivé de matka (« voyage »), avec le suffixe -ustaa.


mato

matoni (singular first-person)
matomme (plural first-person)
matosi (singular second-person)
matonne (plural second-person)
matonsa (third-person)

Ver, parasite (un programme malveillant / parasite).


mehu

mehuni (singular first-person)
mehumme (plural first-person)
mehusi (singular second-person)
mehunne (plural second-person)
mehunsa (third-person)


menetellä

À l’origine, l’aspect fréquentatif du verbe menettää (« perdre, manquer, ne plus avoir ») qui est le factif de mennä (« aller »).

Être moyen, être médiocre, être passable, passer.

Miltä viini maistuu? - Menettelee.


mennä

Mennä talvi oli aika luminen.

Mennä juhannuksena satoi aika niukasti.

Il n’a guère plu à la dernière fête de la Saint-Jean.

Mihin me jäimmekään mennä kerralla?

Où sommes-nous restés la fois dernière ?


mennä

Hän meni kotiin. — Il est parti chez lui.

Mennä pois. — S’en aller. Aller ailleurs.

Aller, passer, visiter, aller et revenir.

Menen kirjastoon.

Menin kauppaan.

Menin ongelle.

Minne mennä lomalla?

Bussi menee vartin yli neljä.

Aika menee joutuisaan.

Pyöreä palikka ei mene kolmikulmaiseen reikään.

Un bloc rond ne rentre pas dans un trou triangulaire.

Miten menee?

Ihan hyvin menee.

Kakkuun menee paljon jauhoa.

Le gâteau demande beaucoup de farine. (Litt. Beaucoup de farine va dans le gâteau)

Meneepä hänellä kauan siellä.

Mikä häneen on mennyt?

Bussilinjat voivat mennä uusiksi.

Les lignes de bus peuvent se voir rénover. — (Kaleva)

Skype saattaa jälleen mennä myyntiin.

Skype pourrait se retrouver en vente. — (Kauppalehti.fi)

Tämän alemmaksi ei voi mennä.

C’est le plus bas qu’on puisse aller. — (Talouselämä)


meri

Emprunt à une autre langue européenne comparer mer du français et Meer de l’allemand et mor du brittonique.

Mennä merelle.

Mennä mereen.

Nousta merestä.

Lähteä mereltä.


merkitä

Marquer, noter, inscrire (garder l’information).

Signifier, vouloir dire (avoir un sens).

Signifier, importer (avoir de l’importance).


merkki

merkkini (singular first-person)
merkkimme (plural first-person)
merkkisi (singular second-person)
merkkinne (plural second-person)
merkkinsä (third-person)

Signe (de prévision), présage, promesse.

Merkiksi kiitollisuudestaan, hän osti heille liput elokuviin.

Pour exprimer/montrer son gratitude, il/elle leur acheta les billets pour le cinéma.


mestari

maailmanmestari

(Histoire de l’art) Chef, en parlant des auteurs de nom inconnu mais reconnus pour leur style.


metsänhoito

De metsä (« forêt ») et de hoito (« soin »).

metsänhoitoni (singular first-person)
metsänhoitomme (plural first-person)
metsänhoitosi (singular second-person)
metsänhoitonne (plural second-person)
metsänhoitonsa (third-person)


metsästää

De la racine metsə-. Ce mot est une ancienne dérivation du mot « metsä » (forêt).

Chasser une proie (ou par extension un autre objectif).


mielellään

De mielellä, la forme adessive du nom mieli (« esprit, avis »), avec le suffixe possessif -än.

La marque possessive peut manquer dans le langage familier. La forme d’entrée est alors utilisée.

Haluatko lähteä kävelylle? Mielelläni.

Est-ce que tu veux partir en promenade ? (Moi,) volontiers.

Haluaako ystäväsi lähteä kävelylle? Mielellään.

Est-ce que ton ami veut partir en promenade ? (Lui,) volontiers.

Tehkää se mielellään jo huomiseksi.


mieli

mielet (plural nominative)
mielen (singular genitive)
mielten (plural genitive)
mieltä (singular)
mieliä (plural)
mieli ^([1]) (singular accusative)
mielen ^([2]) (singular accusative)
mielet (plural accusative)
mielessä (singular)
mielissä (plural)
mieleen (singular illative)
mieliin (plural illative)
mielestä (singular)
mielistä (plural)
mielellä (singular)
mielillä (plural)
mielelle (singular)
mielille (plural)
mieleltä (singular ablative)
mieliltä (plural ablative)
mielenä (singular essive)
mielinä (plural essive)
mieleksi (singular)
mieliksi (plural)
mielettä (singular)
mielittä (plural)
mielin (plural)
mieline ^([3]) (plural comitative)
mielittäin (plural)
mielitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Esprit, conscience, mentalité, mémoire, tête (plusieurs traductions selon le contexte).

Kriittinen mieli.

Muistua mieleen.

Painaa mieleen.

Painua mieleen.

Painaa mieltä.

Se on hänellä aina mielessään.

Tuli mieleeni eräs asia.

Mitä mieltä siinäkin hommassa on?

(Minun) mielestäni…

À mon avis, je trouve que, je pense que…

Olla jotain mieltä jostain.

Olla samaa mieltä.

Olla eri mieltä.

Olla toista mieltä.

Muuttaa mieltänsä.

Saada muuttamaan mieltänsä.

Réussir/parvenir à changer l’avis (d’un autre).

Tehdä mieli.

Tehdä jotain jonkun mieliksi.

Faire quelque chose 'pour plaire' à quelqu’un.

Olla jollekulle mielikisi.

Olla mielissään.

Ottaisitteko juotavaa? - Mielelläni.

Voulez-vous boire ? - Volontiers/ avec plaisir.

Tuliko sinulle paha mieli?

Pahoittaa mielensä.

Auttamisesta tulee minulle hyvä mieli.

Hän teki mielensä mukaan.

Hänen mielensä on pahasti sairas.

Rauhoittaa mielensä.

(en préfixe) Favori, préféré, de passion.

Mikä on mieliharrastuksesi?


miksi

Miksi teit sen? — Pourquoi l’as-tu fait ?

En tiedä miksi, niin kävi. — Je ne sais pas pourquoi c’est arrivé.

Haluamme tietää miksi. — Nous voulons savoir pourquoi.

En miksikään. — Pour rien.


miksi

Miksi eläimeksi se muuttui? — En quel animal s’est-il transformé ?

Pour quand, pour quel (+ indication de temps).

En muista, miksi päiväksi se piti tehdä. — Je ne souviens pas pour quel jour il fallait le faire.

Tämä ei ole ollenkaan sellainen, miksi minä sitä luulin. — Ce n’est pas du tout de genre, que je croyais l’être.


missä

Missä olet?

Tiedän, missä hän asuu.


missä

Missä kaupungissa hän asuu?


moittia

Gronder, reprendre, reprocher, réprimander, sermonner.


mökki

mökkini (singular first-person)
mökkimme (plural first-person)
mökkisi (singular second-person)
mökkinne (plural second-person)
mökkinsä (third-person)


molemmat

Les deux, l’une et l’autre, l’un et l’autre, tous, toutes.


moni

Beaucoup, plusieurs, multitude, maint, combien.

Hän söi monta omenaa.

Hänestä on moneksi.

Hän on monessa mukana.

Syntymäpäivääni on vielä monta päivää.

Il y a encore plusieurs jours avant mon anniversaire.

Olen sanonut sen jo monta kertaa.

Montako omenaa hän sitten söi?

(Absolument) Beaucoup de gens, plusieurs.

Moni voisi ajatella samoin.

Beaucoup de gens pourraient penser de même.

Se on monelle liian vaikeaa.

C’est trop difficile pour beaucoup (de gens).

Sitä ei monikaan tiedä.

Il n’y a vraiment pas beaucoup [de gens] qui le savent.

Monta omenaa hän söi?

Monelta bussi lähtee?


muistiinpano

Déverbal de la locution verbale panna muistiin (« noter, remarquer, documenter »). De muisti et de pano (« mise, dépôt »), mais aussi en sexualité (« baise, coup »).

muistiinpanoni (singular first-person)
muistiinpanomme (plural first-person)
muistiinpanosi (singular second-person)
muistiinpanonne (plural second-person)
muistiinpanonsa (third-person)

Note, remarque (sur un bouquin), mémorisation, documentation.

(Jeu de mots, sexualité) Coup dont on se souvient.


muna

Linnut laskevat munia.

Myös kärpäset tekevät munia.

Œuf de poule, dans un contexte alimentaire.

Söin aamiasella keitetyjä munia.

Tähän kakkuun tarvitaan kolme munaa.

Ilme munaa.


munakoiso

De muna (« œuf ») et de koiso (« toute plante du genre solanum »).

munakoisoni (singular first-person)
munakoisomme (plural first-person)
munakoisosi (singular second-person)
munakoisonne (plural second-person)
munakoisonsa (third-person)


muoto

muotoni (singular first-person)
muotomme (plural first-person)
muotosi (singular second-person)
muotonne (plural second-person)
muotonsa (third-person)


muovi

Formé à partir du verbe muovata « mouler, altérer » par Lauri Hakulinen en 1947.


musta

mustempi (comparative)
mustin (superlative)

Noir, de couleur noir, (dans le sens physique) d’aucune couleur.


musta

Noir, peinture ou autre substance donnant cette couleur.


musta

Élatif de mä. De moi, depuis moi ; selon moi, à mon avis, je trouve, je pense.

Onko se musta kiinni.

Niin mustakin.


mustikka

mustikat (plural nominative)
mustikan (singular genitive)
mustikkoiden (plural genitive)
mustikkoitten (plural genitive)
mustikkain (plural genitive)
mustikkaa (singular)
mustikkoita (plural)
mustikka ^([1]) (singular accusative)
mustikan ^([2]) (singular accusative)
mustikat (plural accusative)
mustikassa (singular)
mustikoissa (plural)
mustikkaan (singular illative)
mustikkoihin (plural illative)
mustikasta (singular)
mustikoista (plural)
mustikalla (singular)
mustikoilla (plural)
mustikalle (singular)
mustikoille (plural)
mustikalta (singular ablative)
mustikoilta (plural ablative)
mustikkana (singular essive)
mustikkoina (plural essive)
mustikaksi (singular)
mustikoiksi (plural)
mustikatta (singular)
mustikoitta (plural)
mustikoin (plural)
mustikkoine ^([3]) (plural comitative)
mustikoittain (plural)
mustikoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Me olimme mustikassa.

Nous sommes allés cueillir des myrtilles.


mutta

On écrit toujours une virgule avant cette conjonction.

Heli tuli paikalle ajoissa, mutta Jaakko ei.

Heli est arrivé à l’heure mais pas Jaakko.


mutta

(Familier)'Teet sen, eikä mitään muttia'.


muu

Autre (en dehors d’une série connue, externe), qui reste.

Se en ollut minä. Se oli joku muu. Se oli joku toinen.

Ce n’étais pas moi. C’était quelqu’un d’autre. C’était un autre de nous/d’eux.

Oliko muuta?

Tämä kone on ollut muussa käytössä.

Cette machine a servi dans d’autres usages.

Tilanne ei muuksi muutu.

La situation ne changera pas (à une autre).

Ei tässä muukaan auta.

Laula meille jotain muuta. Laula jokin toinen laulu. Laula jokin muu laulu.

Channte-nous autre chose. Chante une autre (de ces) chanson(s). Chante une (toute) autre chanson.

muu maailma

Koko muu väki odottaa teitä.

Miten muu rahoitetaan?


muuri

muurini (singular first-person)
muurimme (plural first-person)
muurisi (singular second-person)
muurinne (plural second-person)
muurinsa (third-person)


muuttaa

\ˈmuː.tːɑːʔ\

Changer, modifier, transformer, convertir.

Hän muutti pallon suuntaa.

Il/elle a changé la direction du ballon.

Hän muutti pois.

Kaverini muutti Tampereelle.

Muutin Turusta.

Jotkut linnut muuttavat talveksi etelään.

Certains oiseaux migrent au Sud pour l’hiver.

muuttaa maasta, muuttaa maahan


mykkä

mykempi (comparative)
mykin (superlative)
mykkäni (singular first-person)
mykkämme (plural first-person)
mykkäsi (singular second-person)
mykkänne (plural second-person)
mykkänsä (third-person)


myöntää

De la racine lexicale *myö (→ voir myös).

\ˈmyøn̪.t̪æːʔ\

myöntää apurahaa.

myöntää loma.

Admettre. Reconnaître sur l´interpellation de quelqu´un (>< avouer spontanément - tunnustaa)

myöntää tappionsa.

admettre sa défaite. concéder la défaite.

Myönnettäköön se.


myös

Täällä ovat myös asuneet mm. Voltaire, Delacroix, Baudelaire, Apollinaire ja Colette.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 65


myötätunto

myötätuntoni (singular first-person)
myötätuntomme (plural first-person)
myötätuntosi (singular second-person)
myötätuntonne (plural second-person)
myötätuntonsa (third-person)


myymälä

La forme myymä du verbe « myydä » (vendre). L'infinif de type -ma / -mä porte le sens passif par. À ceci est ajouté le suffixe « -lä » (locatif).


naamari

De naama « visage » avec le suffixe -ri.

Masque, faux visage (édifice qui couvre le visage).

riisua (pois) naamarinsa — (en)lever la masque

Komediassa antisankari yritti irroittaa arkkipiispalta naamaria, jota tällä ei ollut. — Dans la comédie l’antihéros essayait d’arracher la masque à un archéveque que celui-là n’avait pas.


nähdä

Minä näen punaisen talon.

Näetkö jotain muuta?

Est-ce que tu vois quelque chose d’autre ?

Kyllä, näen myös kaurapeltoa.

Voir, se retrouver, se rencontrer, fréquenter.

Nähdään seuravalla kerralla.

Voir, avoir un avis, une opinion, un point de vue

Tämäkö maalaus kaunis? Se ei ole kaunista nähnytkään.

Tu appelles beau ce tableau ? Rien à voir avec la beauté.


nahka

nahkani (singular first-person)
nahkamme (plural first-person)
nahkasi (singular second-person)
nahkanne (plural second-person)
nahkansa (third-person)


neliö

De la racine neli- du mot neljä (« quatre ») avec le suffixe -ö.


neljäkymmentä

De neljä (« quatre ») et du partitif de kymmenen (« dix »).


neljännestunti

De neljännes (« quart ») et de tunti (« heure »).

neljännestuntini (singular first-person)
neljännestuntimme (plural first-person)
neljännestuntisi (singular second-person)
neljännestuntinne (plural second-person)
neljännestuntinsa (third-person)


neljännestunti

Accusatif II singulier de neljännestunti.


neljäs

joka neljäs alle 18-vuotias

Tänään on neljäs huhtikuuta.

neljänneksi viimeinen


neuvotella

Aspect fréquentatif de neuvoa « conseiller ».


nimi

Minun nimeni on Jussi.

Mon 'nom' est Jussi. Je 'm’appelle' Jussi [ˈjusːi].

Pidätän teidät lain nimessä.

Tuossa on elokuvan nimi.

(Idiomatique) Soupçon, petite quantité. Littéralement « pour (donner) un nom ».

Maassa ei ole lunta edes nimeksi.

Il n’y a même pas 'un soupçon' de neige sur le sol.

Kaadoin lasiini viiniä vain nimeksi.

J’ai versé qu’un soupçon de vin dans mon verre.


nisä

nisäni (singular first-person)
nisämme (plural first-person)
nisäsi (singular second-person)
nisänne (plural second-person)
nisänsä (third-person)


niska

niskani (singular first-person)
niskamme (plural first-person)
niskasi (singular second-person)
niskanne (plural second-person)
niskansa (third-person)

nurin niskoin

la tête à l’envers, à l’inverse, (littéralement) la nuque à l’envers

ottaa niskasta kiinni

remettre au sérieux, (littéralement) prendre par la nuque

päästä niskan päälle

parvenir à prendre l’avantage, (littéralement) parvenir sur la nuque

Hän nosti kätensä niskan taakse.

Il/elle leva ses bras derrière la nuque.


noin

Environ, à peu près, aux bords de, et l’expression « dans les ».

Suomen asukasluku on noin viisi miljoonaa ja Ranskan noin 60 miljoonaa. — La population de la Finlande est à peu près de cinq millions et celle de la France environ 60 millions.

Noin! Nyt se on valmis. — Voilà ! C’est fait.


nojatuoli

Des noms noja « appuis » et de tuoli « chaise ».


nokka

nokkani (singular first-person)
nokkamme (plural first-person)
nokkasi (singular second-person)
nokkanne (plural second-person)
nokkansa (third-person)


norjalainen

norjalaiset (plural nominative)
norjalaisen (singular genitive)
norjalaisten (plural genitive)
norjalaisien (plural genitive)
norjalaista (singular)
norjalaisia (plural)
norjalainen ^([1]) (singular accusative)
norjalaisen ^([2]) (singular accusative)
norjalaiset (plural accusative)
norjalaisessa (singular)
norjalaisissa (plural)
norjalaiseen (singular illative)
norjalaisiin (plural illative)
norjalaisesta (singular)
norjalaisista (plural)
norjalaisella (singular)
norjalaisilla (plural)
norjalaiselle (singular)
norjalaisille (plural)
norjalaiselta (singular ablative)
norjalaisilta (plural ablative)
norjalaisena (singular essive)
norjalaisina (plural essive)
norjalaiseksi (singular)
norjalaisiksi (plural)
norjalaisetta (singular)
norjalaisitta (plural)
norjalaisin (plural)
norjalaisine ^([3]) (plural comitative)
norjalaisittain (plural)
norjalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


numero

Roomalainen numero V edustaa lukua 5.

Le chiffre romain V est équivalent au nombre 5.

Numéro (de téléphone), code (postal) (une suite principalement numérique).

Mikä sun numero on?

Paita on numeroltaan 42 (neljäkymmentä kaksi).

La chemise est de taille 42 (quarante deux).

Kenngännumeroni on 45 (neljäkymmentä viisi).

Numéro, le numéro (ce qui est identifié d’un numéro).

Hevonen numero 34 (kolmekymmentä neljä) voitti kilpailun.

Le cheval numéro 34 (trente quatre) a gagné la course.

Bussin numero on 109 (sata yhdeksän/yksi-nolla-yhdeksän) tai 105 (sata viisi/yksi-nolla-viisi).

C’est le bus 109 (cent neuf) ou 105 (cent cinq).

Numéro (de spectacle, une scène, une histoire).

Toisena numeronaan hän lauloi "Horse with No Name".

En deuxième numéro, il/elle a chanté la chanson « Horse with No Name ».

Älä tee tästä numeroa.

Vuoden 2008 (kaksituhatta kymmenen) ensimmäinen numero.

Le premier numéro de (l’année) 2008 (deux mille huit).

Note, évaluation (à un examen, à un cours).

Matematiikka ja historia kiinnostivat ja aloin saada parempia numeroita muistakin aineista.

Les mathématiques et l’histoire m’intéressaient et je commençais à avoir de meilleures notes aussi dans d’autres matières.


nyt

nytten

adverbe synonyme possédant des degrés de comparaisons

Nyt se alkaa. — Maintenant, cela commence.

Nyt tämä laite toimii kaukosäätimen avulla. — Désormais, cet appareil fonctionne avec une télécommande.

Rauhoitu nyt! – Calme-toi là!

Kävin juoksulenkillä, nyt olen aivan poikki. — J’ai fait une ronde de course à pied, du coup je suis à bout de souffle.

Hän nyt vain sattuu olemaan parempi kuin sinä. — Il arrive qu'il est tout simplement meilleur que toi.

Présent. Il souligne fréquemment l’action présente car le finnois ne connaît pas du temps futur en soi.


ohi

Passé, dépassé, raté, par le côté, de côté, de travers.

Pahin on nyt ohi. — Le pire est passé maintenant.

Menimme varmaan risteyksen ohi. — Nous avons certainement raté/dépassé le carrefour.

Pallo meni ohi maalista. — Le ballon a raté le but.


oikea

oikeampi (comparative)
oikein (superlative)

Vastauksesi on oikea. — Ta réponse est exacte.

Tämä ei ole oikea dokumentti. — Ce n’est pas le bon document./ Ce n’est pas un vrai document.

Olla oikeassa. — Avoir raison.

En ollut oikeassa. — Je n’avais pas raison.

Hän on oikeassa. — (Lui,) Il a raison.


oikeus

De oikea (« vrai, véritable ; droit (direction) »).

Roomalainen oikeus. — La loi romaine.


oksa

oksani (singular first-person)
oksamme (plural first-person)
oksasi (singular second-person)
oksanne (plural second-person)
oksansa (third-person)

parempi pyy pivossa kuin kymmenen oksalla


olettaa

Aspect causatif ou factif du vebre olla « être, avoir ».

Supposer, assumer, présumer (considérer logiquement probable).

Tähänastisen edistymisen perusteella oletamme työn valmistuvan vielä tämän vuoden kuluessa.

En se basant sur l’avancement obtenu jusqu’alors nous assumons que le travail s’achève encore durant cette année.

Supposer, être (soit), poser une hypothèse, hypothétiser (choisir comme point de départ).

Jos oletamme, että tuotteita myydään yhteensä vähintään tuhat kappaletta, niin tuotekehitykseen satsatut varat saadaan takaisin.

Si nous supposons qu’on vende au moins mille exemplaires de produit en total alors on regagnera les moyens alloués dans le développement des produits.

Oletetaan että a = 3.


olio

Du verbe olla (« être ») avec le suffixe -o. Ce suffixe est en fait une redondance parce qu’il signifie (« ce qui est »). On le rencontre aussi dans kolmio, eliö, valtio.

Objet, agent ou simplement être (dans le cadre d’informatique de bas niveau notamment la télécommunication et le système d’exploitation).

Objet (dans le cadre de la programmation par objets).


olla nimeltään

Du verbe olla (« être ») et de nimi (« nom ») à l’ablatif avec suffixe possessif.


olla olevinaan

Feindre, affecter, faire des manières, minauder, prendre des airs.


oma

omempi (comparative)
omin (superlative)
omani (singular first-person)
omamme (plural first-person)
omasi (singular second-person)
omanne (plural second-person)
omansa (third-person)

Ystäväni on hankkimassa oman koiran.

Mon ami est à la recherche d’un chien pour lui-même.

Oma koiranihan ei sitten pure ketään, ei sitten ketään.

Mon chien à moi, il ne mordra alors personne, mais personne.

Sinä kerrot kyllä vain omia tarinoitasi; juuri eilenkin se puri setääni.

Tu ne racontes que des histoires ; hier encore, il a mordu mon oncle.

Inégalable, sans pareil, unique, parfait.

Lempeä koira, joka ei siis pure, on mitä ominta omalle mielenrauhalleen.

Un chien sage, qui ne mordra donc pas, est parfait pour sa propre détente.

Anteeksi, puhuin omiani, unohda.

Pardon, j’ai raconté des histoires, oubli.

Les siens, son camp, son ami, compatriote, coéquipier, côté.

Mikä epäonni, hän päätyi tekemään oman maalin.

Quelle malchance, il a fini par marquer un but contre son propre camp.

Ampua sodassa omiaan.


oma

katsoa vain omaa napaa

ne regarder que son propre nombril ; se croire le centre du monde

oma maa mansikka, muu maa mustikka

c’est mieux chez nous ; littéralement : son propre pays (est) une fraise, un autre pays une myrtille

De propriété, propriétaire, personnel, propre

Omalääkäri.

Omakotitalo.

Omavalmentaja

Omalaatuinen.


omistaa

Omistaa ei voi ystäviään, perhettään, harvemmin myöskään käsiään, silmiään tai työntekijöitään elleivät he liene orjia. — Posséder on ne peut pas ses amis, sa famille, rarement non plus ses bras, ses yeux ou ses employées abstraction faite qu'ils soyent des escalves.

Omistan tämän seuraavan runon - sinulle. — Je dédie ce suivant poème - à toi.

Hän omisti elämänsä runoudelle. — Il a dévoué sa vie pour la poésie.

Avoir en sa possession, aspect fortement possessif.

Omistan omakotitalon, kaksi maatilaa ja kukkuloittain rahaa. — J’ai (en ma possession) une maison de propriété, deux fermes et des collines d’argent.


onnettomuus

Le substantif de l’adjectif onneton « malheureux ».


opettaa

À l’origine, l’apect factif de oppia « apprendre ».

Hän opettaa minua laulamaan. — Il/elle m’apprend à chanter.

Minä opetan sinulle laulun sanat. — Je vais t’apprendre les paroles de la chanson.

Tuo mies opettaa lastani koulussa. — Cet homme enseigne mon enfant à l’école.


opiskella

Dérivé du nom oppi (« discipline, doctrine ») avec les composants -ske d’aspect discret, et -lla d’aspect fréquentatif.

Tänään opiskelemme kielioppia.

Aujourd’hui, nous allons faire de la grammaire.

Missä sinä opiskelet? Entä mitä opiskelet?

Où est-ce que tu étudies ? Et tu étudies quoi ?

Roosa opiskelee kauppatiedettä Turun yliopistossa.

Roosa étudie les sciences économiques à l’université de Turku.

En opiskellut. Olin töissä.

Je ne faisais pas d’études. J’avais un travail.


oppia

Mitä opit tänään koulussa?

Qu’est-ce que tu as appris aujord’hui à l’école ?

Opin paljon historiasta.

Minkä ikäisenä hän oppi lukemaan?

À quelle âge a-t-il/elle appris à lire ?

Olen oppinut teiltä paljon.

Olen oppinut teistä paljon.

Olen oppinut teillä paljon.

Olen oppinut paljon teidän kauttanne.


orava

oravani (singular first-person)
oravamme (plural first-person)
oravasi (singular second-person)
oravanne (plural second-person)
oravansa (third-person)


osake

De osa « part » avec le suffixe -ke qui signifie « sorte de » ou « petit ».


ottaa vastaan

(Date à préciser)Composé de ottaa (« prendre ») et de vastaan.

Vieraat otetaan vastaan aulassa.

transitif Répondre (au téléphone), prendre, accepter.

Otatko puhelun vastaan?


ovi

tulla ovista ja ikkunoista

déborder de partout, venir de toutes les directions, venir de chaque vent, (littéralament) venir par les portes et les fenêtres

Kaikki ovet ovat sinulle avoinna.

Toutes les oppurtunités sont à ta disposition.


pää

Du proto-fennique *pää, du proto-ouralien *päŋe. Apparenté avec l’estonien pea et avec le livonien et le vote pää.

Vasikan pää, vasikanpää.

Käytä päätäsi.

Olla päästänsä vialla.

Kepin pää, nuolen pää'

Le bout d’un bâton, la pointe d’une flèche.

Koskea sormien päillä.

Tête (faire une tête, faire la tête), expression, humeur ; avoir la tête pour quelque chose.

Onpa hän huonolla päällä tänään.

Qu’il/elle est de mauvaise humeur aujourd’hui !

Hänellä on hyvä matikkapää, sinulla taas hyvä kielipää.

Il/Elle a la tête pour les maths et toi pour les langues.

Kirja on pöydän päällä.

He kävivät päälleni.

Jusque, depuis, au bout, après (adverbes).

Miten päin tätä kuvaa pitäisi katsoa?

Dans quel sens devrait-on regarder cette image ?

Laittaa televisio päälle.

Onko astianpesukone päällä?

Est-ce que le lave-vaisselle est en marche ?

Laskea päässä. Päässälasku.

Olla päissään.

(Idiomatique) Vexation, vexé, embêtement, embêté.

Se ottaa päähän.

(Idiomatique) Convenance, agrément, acceptabilité.

Se ei käy päinsä.

Joudutte laskemaan päissänne.

Vous devez calculer dans vos têtes (ou ivres).


pää

ei päätä eikä häntää

n’avoir ni queue ni tête, n’avoir aucun sens

pohtia päänsä puhki

réfléchir à en perdre la tête/la raison)


päästä karkuun

De päästä (« accéder ») et de karku (« évasion, cavale ») à l’inessif.

Tiikeri pääsi karkuun.


päättää

Conclure, décider, convenir de, se résoudre à, se proposer de.


paikka

paikkani (singular first-person)
paikkamme (plural first-person)
paikkasi (singular second-person)
paikkanne (plural second-person)
paikkansa (third-person)

paikka paikoin

par-ci par-là, çà et là, localement, de façon éparpillée, éparse, disséminée, parsemée

Kalifiksi kalifin paikalle.

Oikein, väitteenne pitää täysin paikkansa.

Exact, votre propos est parfaitement correct.

Siinä meni mainio paikka tehdä ratkaisumaali.

C’est une belle occasion gâchée d’atteindre le but.

Paikoillanne!

Kantapaikka.


painaa

\ˈpɑi̯.nɑːʔ\

Peser (exercer son poids sur un autre objet).

Jauhopussi painaa kaksi kilogrammaa. — Le sac de farine pèse deux kilogrammes.

Paina vihreää nappia. — Appuie sur le bouton vert.

Hän painoi päänsä veteen. — Il a enfoncé sa tête sous l’eau.

Mikä mieltäsi painaa? — Quel est ton souci ?

Alahan painaa! — Vas-y, cours !

Painettiin hommia niska limassa. — On a bossé comme des fous.

Pete on siellä painamassa eukkoaan. — Pete est là-bas en train de baiser sa meuf.

Ketä sä oot käyny painamassa? —Tu as couché avec qui ?


paistaa

Paistaa lihaa.

Paistaa lettuja.

Paistaa perunoita.

Frire des pommes de terre (en tranches).

Ulkona paistaa (aurinko).

Aurinko paistaa lämpimästi.

Il fait un soleil rechauffant./ Il fait un bon soleil.


paitsi

Kaikki lähtivät paitsi minä.

paitsi, että

Jäädä paitsi jostain

Rester sans quelque chose, manquer quelque chose

Jäin paitsi mukavasta tapahtumasta.

Et jäänyt mistää paitsi.


päivä

Apparenté à l’estonien päev (« jour ») qui est apparenté à l’estonien päike (« soleil »).

päiväni (singular first-person)
päivämme (plural first-person)
päiväsi (singular second-person)
päivänne (plural second-person)
päivänsä (third-person)

Jour (période entre le lever et le coucher de soleil).

Valvoin yötä päivää.

Päivin öin.

Päivät pitenevät.

Jour, 24 heures, jour de calendrier (de minuit à minuit, période de 24 heures).

Odotimme päivästä päivään.

Hän käy päivä päivältä levottomammaksi.

Il/elle devient plus impatient(e) de jour en jour.

Omena päivässä.

Joka päivä.

Mikä päivä tänään on?

Journée (de travail, d’école, de congé etc.).

Oli kesä, ja päivä paistoi täydeltä terältä.

C’était l’été, et le soleil brillait de tout son éclat.


päivämäärä

De päivä (« jour ») et määrä (« nombre »).

\ˈpæiʋæˌmæːræ\


paksu

paksuni (singular first-person)
paksumme (plural first-person)
paksusi (singular second-person)
paksunne (plural second-person)
paksunsa (third-person)
paksumpi (comparative)
paksuin (superlative)

Gros (pomme, individu), épais (muraille, tronc, couche), long (livre), dense (fumée, brouillard).

Kurssikirjamme on varsin paksu.

Le manuel de notre cours est bien épais.

On epäkohteliasta nimitellä ihmisiä paksuiksi.

Il est impoli de traiter les gens de gros.

Tuo on jo aika paksua.

Gravide, enceinte (cas essif et translatif).

Tuo nainen on paksuna.


paljonko

De paljon « beaucoup » et d’enclitique interrogative -ko.

Paljonko tämä maksaa? — Combien ça coûte ?

Paljonko siellä oli väkeä? — Combien y avait-il du monde ?

Paljonko kello on? — Quelle heure est-il ? (littéralement : « Combien est-il à l’horloge ? »)

En vielä tiedä paljonko tässä menee aikaa. — Je ne sais pas encore combien de temps cela prendra.


palkka

Palkkani on X euroa kuukaudessa.

Työnantaja maksaa työntekijöilleen palkaa.

L’employeur paye un salaire à ses employés.

Mikä on kuukausipalkkasi?

Paljonko on Puolan minimipalkka?

De combien est le salaire minimum en Pologne ?

Paha saa palkkansa.


pallo

palloni (singular first-person)
pallomme (plural first-person)
pallosi (singular second-person)
pallonne (plural second-person)
pallonsa (third-person)

Pallo on pyöreä.

Heitän sinulle pallon.


paperi

Mot issu du latin papyrus (« papier, papyrus »), du grec ancien πάπυρος, pápuros (« papyrus »), lui-même de l’indo-européen commun.

Datant de l’apparition du papier en Europe du Nord, il est apparenté au français papier, à l’anglais paper, à l’espagnol papel.


parantaa

Du comparatif de hyvä (« bon »), parempi (« mieux ») avec la terminaion verbale -taa.