Strasbourg

Strasbourg on siis aivan verraton kaupunki täynnä houkutuksia niin silmälle kuin vatsallekin; siitä kaupungin kauneus ja 700 ravintolaa ja viinitupaa pitävät erinomaisesti huolen.

Strasbourg est ainsi une ville absolument incomparable, pleine de tentations autant pour les yeux que pour l’estomac ; la beauté de la ville et les 700 restaurants et caves à vin en prennent grand soin.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 143


aro

aroni (singular first-person)
aromme (plural first-person)
arosi (singular second-person)
aronne (plural second-person)
aronsa (third-person)


Zürich

Ennen sitä aion matkustaa Helenan kanssa Zürichiin.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 9


korkeus

Vuoren korkeus. — L’altitude d’un montagne.

Lentokone lentää kahdeksan kilometrin korkeudella. — L’avion vole à huit kilomètres d’altitude.


suu

suut (plural nominative)
suun (singular genitive)
suiden (plural genitive)
suitten (plural genitive)
suuta (singular)
suita (plural)
suu ^([1]) (singular accusative)
suun ^([2]) (singular accusative)
suut (plural accusative)
suussa (singular)
suissa (plural)
suuhun (singular illative)
suihin (plural illative)
suusta (singular)
suista (plural)
suulla (singular)
suilla (plural)
suulle (singular)
suille (plural)
suulta (singular ablative)
suilta (plural ablative)
suuna (singular essive)
suina (plural essive)
suuksi (singular)
suiksi (plural)
(suunta) (singular)
(suinta) (plural)
suutta (singular)
suitta (plural)
suin (plural)
suine ^([3]) (plural comitative)
suittain (plural)
suitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


meri

Emprunt à une autre langue européenne comparer mer du français et Meer de l’allemand et mor du brittonique.

Mennä merelle.

Mennä mereen.

Nousta merestä.

Lähteä mereltä.


maa

maat (plural nominative)
maan (singular genitive)
maiden (plural genitive)
maitten (plural genitive)
maata (singular)
maita (plural)
maa ^([1]) (singular accusative)
maan ^([2]) (singular accusative)
maat (plural accusative)
maassa (singular)
maissa (plural)
maahan (singular illative)
maihin (plural illative)
maasta (singular)
maista (plural)
maalla (singular)
mailla (plural)
maalle (singular)
maille (plural)
maalta (singular ablative)
mailta (plural ablative)
maana (singular essive)
maina (plural essive)
maaksi (singular)
maiksi (plural)
(maanta) (singular)
(mainta) (plural)
maatta (singular)
maitta (plural)
main (plural)
maine ^([3]) (plural comitative)
maittain (plural)
maitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

nousta maihin

débarquer, (littéralement) monter en terre

olla kuin maansa menettänyt

être tout misérable, (littéralement) être comme ayant perdu/ vendu ses terres

maassa maan tavalla

à Rome, fais comme les Romains, (littéralement) au pays aux façons du pays

Pays, terre(s), domaine, (patrie, État).

Ranska on eräs maa.

Maalla on laajat luonnonvarat.

Le pays a de vastes ressources naturelles.

Palvella maataan.

Paeta maasta.

Maan alla toimii varjohallitus.

Un gouvernement fantôme s’exerce clandestinement (litt. sous le sol).


ranskalainen

Dérivé de Ranska, avec le suffixe -lainen.

ranskalaiset (plural nominative)
ranskalaisen (singular genitive)
ranskalaisten (plural genitive)
ranskalaisien (plural genitive)
ranskalaista (singular)
ranskalaisia (plural)
ranskalainen ^([1]) (singular accusative)
ranskalaisen ^([2]) (singular accusative)
ranskalaiset (plural accusative)
ranskalaisessa (singular)
ranskalaisissa (plural)
ranskalaiseen (singular illative)
ranskalaisiin (plural illative)
ranskalaisesta (singular)
ranskalaisista (plural)
ranskalaisella (singular)
ranskalaisilla (plural)
ranskalaiselle (singular)
ranskalaisille (plural)
ranskalaiselta (singular ablative)
ranskalaisilta (plural ablative)
ranskalaisena (singular essive)
ranskalaisina (plural essive)
ranskalaiseksi (singular)
ranskalaisiksi (plural)
ranskalaisetta (singular)
ranskalaisitta (plural)
ranskalaisin (plural)
ranskalaisine ^([3]) (plural comitative)
ranskalaisittain (plural)
ranskalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Ranskalainen voi kyllä mennä vieraaseen kaupunkiin osaamatta maan kieltä, mutta ei ikinä tietämättä, missä hän siellä parhaiten syö.

Un Français peut se rendre dans une ville étrangère sans connaître la langue du pays, mais jamais sans savoir où il peut le mieux y manger.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 13


Madrid

Tänne tullaan jo nyt Madridista, pian tullaan myös Pariisista.

Helena Petäistö, Nizza, Cannes, Biarritz à la Helena Petäistö, 2015, page 174


Korea

Koreat (plural nominative)
Korean (singular genitive)
Koreoiden (plural genitive)
Koreoitten (plural genitive)
Koreata (singular)
Koreoita (plural)
Korea ^([1]) (singular accusative)
Korean ^([2]) (singular accusative)
Koreat (plural accusative)
Koreassa (singular)
Koreoissa (plural)
Koreahan (singular illative)
Koreoihin (plural illative)
Koreasta (singular)
Koreoista (plural)
Korealla (singular)
Koreoilla (plural)
Korealle (singular)
Koreoille (plural)
Korealta (singular ablative)
Koreoilta (plural ablative)
Koreana (singular essive)
Koreoina (plural essive)
Koreaksi (singular)
Koreoiksi (plural)
(Koreanta) (singular)
(Koreointa) (plural)
Koreatta (singular)
Koreoitta (plural)
Koreoin (plural)
Koreoine ^([3]) (plural comitative)
Koreoittain (plural)
Koreoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Abu Dhabi

Abu Dhabi (ville et capitale de cet émirat).


Lyon

Lyon rikastui myös kukoistavalla silkkiteollisuudellaan.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 186


Napoli

De l’italien Napoli, dérivé du latin Neapolis.


kansantalous

Ce terme se construit du qualifiant « kansa » (peuple) au génitif et du qualifié « talous » (économie).


Jakarta

De l’indonésien Jakarta, lui-même issu du sanskrit जयकर्त, jayakarta (« acte victorieux »).


Uzbekistan

Via le russe Узбекистан, Uzbekistán, de l’ouzbek Oʻzbekiston.


Vietnam

Du vietnamien Việt Nam, lui-même issu du chinois classique 越南.


Réunion

Réunion (département français d’outre-mer).


Manitoba

(Date à préciser) Terme emprunté de l’anglais Manitoba.


Alankomaat

Composé de alanko (« bassin, terre basse ») et de maa (« pays »).


Los Angeles

De l’anglais Los Angeles, lui-même issu de l’espagnol los ángeles (« les anges »).


Biarritz

Ja sitten Biarritz, erikoinen luonnonlahja valtameren rannalla, on hienostuneella tavalla idyllinen paikka, jolla on lisäksi erikoislaatuinen sijainti Baskimaan sisällä.

Helena Petäistö, Nizza, Cannes, Biarriz à la Helena Petäistö, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, 2013, page 8


Sudan

De l’arabe السودان, as-Sūdān, de l’expression balad as-sūdaan (« pays des Noirs »).


Kööpenhamina

Du suédois Köpenhamn. La partie hamina est aussi un mot du finnois, bien que rare, et signifie havre.


Anguilla

Anguilla (territoire britannique d’outre-mer).


Australia

Australie (île et continent du Pacifique).


Georgia

(Nom propre 1) Du latin Georgia.
(Nom propre 2) De l’anglais Georgia.


Montenegro

(Date à préciser) Du vénitien Montenegro (« montagne noire »).


Genova

De l’italien Genova, dérivé du latin Genua.


Bremen

Utilisation du nom allemand de la ville.


Marseille

Marseille on aina ollut ulkomaankaupa keskus, jonka kauta on kulkenut hamppua.

Provence ja Côte d'Azur, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 14


Dublin

Dublin, capitale de la république d’Irlande.


Salvador

Salvador de Bahia, capitale de l’État de Bahia, au Brésil (forme courte du nom).


Helsinki

Du suédois Helsingfors , dérivé de Helsinge.


Montserrat

Montserrat, territoire du Royaume-Uni occupant cette île.


Botswana

Du tswana Botswana (« pays des Tswanas »).


Nizza

Nizza on matkailun historian ensimmäinen kaupunki, joka alkoi elää turismilla.


Egypti

Sanotaankin, että siinä missä Egyptissä on nähtävä pyramidit ja Kiinassa käytävä Kiinan muurilla, Lyonissa on mentävä bouchoniin - muuten ei kaupukian ole nähnyt.

On dit aussi que là où en Égypte il faut avoir vu les pyramides et en Chine il faut être allé sur la Grande Muraille de Chine, à Lyon il faut être allé au bouchon - sinon on n’a pas vu la ville.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 182


Färsaaret

Îles Féroé (archipel de l’Atlantique Nord).

Îles Féroé (territoire autonome du Danemark).


La Rochelle

La Rochelle (ville de France, en Charente-Maritime).


Shanghai

Olla Shanghaissa. — Être à Shanghaï.

Mennä Shanghaihin. — Aller à Shanghaï.

Lähteä Shanghaihin. — Partir pour Shanghaï.

Lähteä Shanghaista. — Partir de Shanghaï.

Jättää Shanghai taakseen. — Laisser Shanghaï derrière soi.

Shanghailla on pitkä menneisyys. — Shanghaï a un passé qui est long.


Torino

De l’italien Torino, issu du latin Taurinum.


Saint-Nazaire

Saint-Nazaire (ville de France, en Loire-Atlantique).


vuoristo

De vuori (« montagne ») et du suffixe collectif -sto.

vuoristoni (singular first-person)
vuoristomme (plural first-person)
vuoristosi (singular second-person)
vuoristonne (plural second-person)
vuoristonsa (third-person)


Buenos Aires

De l’espagnol Buenos Aires (« les bons airs »).


Lontoo

Adaptation phonétique et phonotactique de London, le nom anglais.

Tänne päästyään hän totesi 17-vuotiaan siekailemattomuudella jo parin päivän kuluttua, ettei Lontoo ollutkaan yhtään mitään, van Jenny pitikin saada tulemaan heti Pariisiin.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 32


aavikko

De l’adjectif aava avec le suffixe -kko.

aavikkoni (singular first-person)
aavikkomme (plural first-person)
aavikkosi (singular second-person)
aavikkonne (plural second-person)
aavikkonsa (third-person)


Aix-en-Provence

(Date à préciser) Du nom français de la ville.


Cognac

Utilisation du nom français de la ville.


Islamabad

De l’ourdou اسلام آباد, islām ābād (« ville de l’islam »).


Hu’nan

Étymologie manquante ou incomplète. Si vous la connaissez, vous pouvez l’ajouter en cliquant ici.


Rhône

Saônen ja Rhônen, rannoille, ja täällä pidettiin vuosittain neljät suuret markkinat, jotka keräsivät väkeä kaikkialta.

Sur les rives de la Saône et du Rhône se tenaient là chaque année quatre grands marchés qui rassemblaient des gens venus d’un peu partout.


Aups

Aups on edelleen etupäässä maatalouskaupunki, mutta siitä on myös tullut Haut (ylä) Varin ja 14 kilometrin päässä pohjoisessa olevan Grand Canyon du Verdonin patikoijien tukikohta.

Provence ja Côte d'Azur, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 90


Castellane

Moustiers-Saint-Marien kaupunki on rotkon länsipäässä ja Castellane.

1=Provence ja Côte d'Azur, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 10


Draguignan

Calque du français Draguignan, issu de l’occitan Draguinhan.


Le Lavandou

Giensista on sesonkina myös kalliimpia, yksityisyrittäjien järjestämiä risteilyjä Île de Porquerollesiin ja Port-Crosiin, jonne lähtee laivoja myös idempänä rannikolla sijaitsevasta Le Lavandousta.

Provence ja Côte d'Azur, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 94


kangastus

De la racine du verbe kangastaa (miroiter) avec le suffixe -us.


mäki

mäet (plural nominative)
mäen (singular genitive)
mäkien (plural genitive)
mäkeä (singular)
mäkiä (plural)
mäki ^([1]) (singular accusative)
mäen ^([2]) (singular accusative)
mäet (plural accusative)
mäessä (singular)
mäissä (plural)
mäkeen (singular illative)
mäkiin (plural illative)
mäestä (singular)
mäistä (plural)
mäellä (singular)
mäillä (plural)
mäelle (singular)
mäille (plural)
mäeltä (singular ablative)
mäiltä (plural ablative)
mäkenä (singular essive)
mäkinä (plural essive)
mäeksi (singular)
mäiksi (plural)
mäettä (singular)
mäittä (plural)
mäin (plural)
mäkine- ^([3]) (plural comitative)
mäittäin (plural)
mäitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


talousmahti

Ce terme se construit du qualifiant talous (« économie ») et du qualifié mahti (« puissance »).


maaperä

Le mot se compose de maa et de perä (fond, arrière, postérieur, origine). Littéralement il signifie « fond terrestre ».


matala

Ce mot est issu de la racine *məa- (maa). Son apparence en est tellement défigurée qu'il est pour les finnophones eux-mêmes difficile de reconnaître cette relation. L'adjectif exprime ce qui est proche de la terre, donc bas.

mennä siitä mistä aita on matalin

passer par où c'est le plus facile, littéralement où la barrière est la plus basse

Hausse (de profondeur) ou baisse (de niveau).


maa-alue

Le mot se compose de « maa » et de « alue » (zone).


viidakko

Dérivé de viita (par son radical viida-) avec le suffixe -kko.

viidakkoni (singular first-person)
viidakkomme (plural first-person)
viidakkosi (singular second-person)
viidakkonne (plural second-person)
viidakkonsa (third-person)

Viidakon laki.


vuono

vuononi (singular first-person)
vuonomme (plural first-person)
vuonosi (singular second-person)
vuononne (plural second-person)
vuononsa (third-person)


keidas

keitaat (plural nominative)
keitaan (singular genitive)
keitaiden (plural genitive)
keitaitten (plural genitive)
keiasta (singular)
keiaita (plural)
keidas ^([1]) (singular accusative)
keitaan ^([2]) (singular accusative)
keitaat (plural accusative)
keitaassa (singular)
keitaissa (plural)
keitaaseen (singular illative)
keitaisiin (plural illative)
keitaihin (plural illative)
keitaasta (singular)
keitaista (plural)
keitaalla (singular)
keitailla (plural)
keitaalle (singular)
keitaille (plural)
keitaalta (singular ablative)
keitailta (plural ablative)
keitaana (singular essive)
keitaina (plural essive)
keitaaksi (singular)
keitaiksi (plural)
keitaatta (singular)
keitaitta (plural)
keitain (plural)
keitaine ^([3]) (plural comitative)
keitaittain (plural)
keitaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


syvänkö

De syvä (« profond ») et du suffixe -nkö.

Kaspianmeren syvänkö.


ylänkö

Teijon ylänköalue sijaitsee vanhan kulttuurimiljöön äärellä Perniön kunnassa. (...) Retkeilyalue on ylänköä, jonka järvet ovat 32-39 metriä vedenpinnan yläpuolella.

La région du plateau de Teijo se situe à proximité du vieux milieu culturel de la municipalité de Perniö. (...) La zone de randonnée est un plateau dont les lacs ont une profondeur de 32-39 mètres. — (YMPARISTO, Teijon ylänkö)


tasanko

tasankoni (singular first-person)
tasankomme (plural first-person)
tasankosi (singular second-person)
tasankonne (plural second-person)
tasankonsa (third-person)


alanko

De ala « bas » (sens vieilli gardé dans → voir ali, alla, alle et alta) et du suffixe -nko.

alankoni (singular first-person)
alankomme (plural first-person)
alankosi (singular second-person)
alankonne (plural second-person)
alankonsa (third-person)


virolainen

virolaiset (plural nominative)
virolaisen (singular genitive)
virolaisten (plural genitive)
virolaisien (plural genitive)
virolaista (singular)
virolaisia (plural)
virolainen ^([1]) (singular accusative)
virolaisen ^([2]) (singular accusative)
virolaiset (plural accusative)
virolaisessa (singular)
virolaisissa (plural)
virolaiseen (singular illative)
virolaisiin (plural illative)
virolaisesta (singular)
virolaisista (plural)
virolaisella (singular)
virolaisilla (plural)
virolaiselle (singular)
virolaisille (plural)
virolaiselta (singular ablative)
virolaisilta (plural ablative)
virolaisena (singular essive)
virolaisina (plural essive)
virolaiseksi (singular)
virolaisiksi (plural)
virolaisetta (singular)
virolaisitta (plural)
virolaisin (plural)
virolaisine ^([3]) (plural comitative)
virolaisittain (plural)
virolaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Tampere

De la partie Tammer- du nom de la rivière Tammerkoski qui traverse la ville.

Tampere, troisième plus grande ville en Finlande.

Olen käynyt Tampereella. — J’ai visité (la ville de) Tampere.

Lähdimme Tampereelta. — Nous sommes parti de Tampere.


lahti

lahdet (plural nominative)
lahden (singular genitive)
lahtien (plural genitive)
lahtea (singular)
lahtia (plural)
lahti ^([1]) (singular accusative)
lahden ^([2]) (singular accusative)
lahdet (plural accusative)
lahdessa (singular)
lahdissa (plural)
lahteen (singular illative)
lahtiin (plural illative)
lahdesta (singular)
lahdista (plural)
lahdella (singular)
lahdilla (plural)
lahdelle (singular)
lahdille (plural)
lahdelta (singular ablative)
lahdilta (plural ablative)
lahtena (singular essive)
lahtina (plural essive)
lahdeksi (singular)
lahdiksi (plural)
lahdetta (singular)
lahditta (plural)
lahdin (plural)
lahtine- ^([3]) (plural comitative)
lahdittain (plural)
lahditse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Lähi-itä

Composé de lähi (« proche ») et d’itä (« est, orient »).


Saimaa

Lac Saimaa. Le plus grand lac finlandais.


Päijänne

Le lac Päijänne, un grand lac finlandais.


saaristo

De saari (« île ») avec le suffixe -sto.


laakso

laaksoni (singular first-person)
laaksomme (plural first-person)
laaksosi (singular second-person)
laaksonne (plural second-person)
laaksonsa (third-person)


Wellington

Wellington, capitale de la Nouvelle-Zélande.


isorachio

Mitä ei luonnossa huomattu se luotiin hedelmällisinä hetkinä kirjoituspöydän ääressä. Kun oli isorachio katkonainen, täytettiin se mielivaltaisesti ja selitettiin käyvän yli leveiden merien.


Lolland

Calque du danois Lolland, issu du vieux norrois Laaland. Composé de lá (« bas-fond/marais côtier ») et de land (« terre »).


niemimaa

De niemi (« cap ») et de maa (« terre »).


päiväntasaaja

De päivä (« jour ») et de tasaaja (« quelque chose d’égal »).

\ˈpæiʋænˌtɑsɑːjɑ\


Luxor

(Date à préciser) De l'arabe الأقصر, al-Uqṣur (« les palais »), issu du pluriel collectif de قصر, qaṣr (« palais, château »), lui-même issu du latin castrum (« forteresse »).


päivämääräraja

De päivä (« jour »), de määrä (« mesure ») et de raja (« limite »).

\ˈpæiʋæˌmæːræˌrɑjɑ\


napapiiri

(1850) Composé de napa (« polaire ») et de piiri (« cercle »).


St-Rémy-de-Provence

Calque du français Saint-Rémy-de-Provence.


Les Arcs-sur-Argens

Argensinlaaksossa Draguignanista etelään sijaitseva Les Arcs-sur-Argens on kaunis keskiaikainen kylä , jonka vanhin osa, Le Parage, kiipeää kohti 1200-luvulla rakennetun linnan raunioita.


pariisilainen

Dérivé de Pariisi, avec le suffixe -lainen.

pariisilaiset (plural nominative)
pariisilaisen (singular genitive)
pariisilaisten (plural genitive)
pariisilaisien (plural genitive)
pariisilaista (singular)
pariisilaisia (plural)
pariisilainen ^([1]) (singular accusative)
pariisilaisen ^([2]) (singular accusative)
pariisilaiset (plural accusative)
pariisilaisessa (singular)
pariisilaisissa (plural)
pariisilaiseen (singular illative)
pariisilaisiin (plural illative)
pariisilaisesta (singular)
pariisilaisista (plural)
pariisilaisella (singular)
pariisilaisilla (plural)
pariisilaiselle (singular)
pariisilaisille (plural)
pariisilaiselta (singular ablative)
pariisilaisilta (plural ablative)
pariisilaisena (singular essive)
pariisilaisina (plural essive)
pariisilaiseksi (singular)
pariisilaisiksi (plural)
pariisilaisetta (singular)
pariisilaisitta (plural)
pariisilaisin (plural)
pariisilaisine ^([3]) (plural comitative)
pariisilaisittain (plural)
pariisilaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


lyonilainen

Dérivé de Lyon, avec le suffixe -lainen.

lyonilaiset (plural nominative)
lyonilaisen (singular genitive)
lyonilaisten (plural genitive)
lyonilaisien (plural genitive)
lyonilaista (singular)
lyonilaisia (plural)
lyonilainen ^([1]) (singular accusative)
lyonilaisen ^([2]) (singular accusative)
lyonilaiset (plural accusative)
lyonilaisessa (singular)
lyonilaisissa (plural)
lyonilaiseen (singular illative)
lyonilaisiin (plural illative)
lyonilaisesta (singular)
lyonilaisista (plural)
lyonilaisella (singular)
lyonilaisilla (plural)
lyonilaiselle (singular)
lyonilaisille (plural)
lyonilaiselta (singular ablative)
lyonilaisilta (plural ablative)
lyonilaisena (singular essive)
lyonilaisina (plural essive)
lyonilaiseksi (singular)
lyonilaisiksi (plural)
lyonilaisetta (singular)
lyonilaisitta (plural)
lyonilaisin (plural)
lyonilaisine ^([3]) (plural comitative)
lyonilaisittain (plural)
lyonilaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


alsacelainen

Dérivé de Alsace, avec le suffixe -lainen.

alsacelaiset (plural nominative)
alsacelaisen (singular genitive)
alsacelaisten (plural genitive)
alsacelaisien (plural genitive)
alsacelaista (singular)
alsacelaisia (plural)
alsacelainen ^([1]) (singular accusative)
alsacelaisen ^([2]) (singular accusative)
alsacelaiset (plural accusative)
alsacelaisessa (singular)
alsacelaisissa (plural)
alsacelaiseen (singular illative)
alsacelaisiin (plural illative)
alsacelaisesta (singular)
alsacelaisista (plural)
alsacelaisella (singular)
alsacelaisilla (plural)
alsacelaiselle (singular)
alsacelaisille (plural)
alsacelaiselta (singular ablative)
alsacelaisilta (plural ablative)
alsacelaisena (singular essive)
alsacelaisina (plural essive)
alsacelaiseksi (singular)
alsacelaisiksi (plural)
alsacelaisetta (singular)
alsacelaisitta (plural)
alsacelaisin (plural)
alsacelaisine ^([3]) (plural comitative)
alsacelaisittain (plural)
alsacelaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Strasbourgilaisten - ja ylipäätään alsacelaisten - kohtalona on ollut maksaa kova hinta kahden suuren välissä olemisesta.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 139


strasbourgilainen

Dérivé de Strasbourg, avec le suffixe -lainen.

strasbourgilaiset (plural nominative)
strasbourgilaisen (singular genitive)
strasbourgilaisten (plural genitive)
strasbourgilaisien (plural genitive)
strasbourgilaista (singular)
strasbourgilaisia (plural)
strasbourgilainen ^([1]) (singular accusative)
strasbourgilaisen ^([2]) (singular accusative)
strasbourgilaiset (plural accusative)
strasbourgilaisessa (singular)
strasbourgilaisissa (plural)
strasbourgilaiseen (singular illative)
strasbourgilaisiin (plural illative)
strasbourgilaisesta (singular)
strasbourgilaisista (plural)
strasbourgilaisella (singular)
strasbourgilaisilla (plural)
strasbourgilaiselle (singular)
strasbourgilaisille (plural)
strasbourgilaiselta (singular ablative)
strasbourgilaisilta (plural ablative)
strasbourgilaisena (singular essive)
strasbourgilaisina (plural essive)
strasbourgilaiseksi (singular)
strasbourgilaisiksi (plural)
strasbourgilaisetta (singular)
strasbourgilaisitta (plural)
strasbourgilaisin (plural)
strasbourgilaisine ^([3]) (plural comitative)
strasbourgilaisittain (plural)
strasbourgilaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


saksalais-ranskalainen

Composé de saksalainen et de ranskalainen.

saksalais-ranskalaiset (plural nominative)
saksalais-ranskalaisen (singular genitive)
saksalais-ranskalaisten (plural genitive)
saksalais-ranskalaisien (plural genitive)
saksalais-ranskalaista (singular)
saksalais-ranskalaisia (plural)
saksalais-ranskalainen ^([1]) (singular accusative)
saksalais-ranskalaisen ^([2]) (singular accusative)
saksalais-ranskalaiset (plural accusative)
saksalais-ranskalaisessa (singular)
saksalais-ranskalaisissa (plural)
saksalais-ranskalaiseen (singular illative)
saksalais-ranskalaisiin (plural illative)
saksalais-ranskalaisesta (singular)
saksalais-ranskalaisista (plural)
saksalais-ranskalaisella (singular)
saksalais-ranskalaisilla (plural)
saksalais-ranskalaiselle (singular)
saksalais-ranskalaisille (plural)
saksalais-ranskalaiselta (singular ablative)
saksalais-ranskalaisilta (plural ablative)
saksalais-ranskalaisena (singular essive)
saksalais-ranskalaisina (plural essive)
saksalais-ranskalaiseksi (singular)
saksalais-ranskalaisiksi (plural)
saksalais-ranskalaisetta (singular)
saksalais-ranskalaisitta (plural)
saksalais-ranskalaisin (plural)
saksalais-ranskalaisine ^([3]) (plural comitative)
saksalais-ranskalaisittain (plural)
saksalais-ranskalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


sisilialainen

Dérivé de Sisilia, avec le suffixe -lainen.

sisilialaiset (plural nominative)
sisilialaisen (singular genitive)
sisilialaisten (plural genitive)
sisilialaisien (plural genitive)
sisilialaista (singular)
sisilialaisia (plural)
sisilialainen ^([1]) (singular accusative)
sisilialaisen ^([2]) (singular accusative)
sisilialaiset (plural accusative)
sisilialaisessa (singular)
sisilialaisissa (plural)
sisilialaiseen (singular illative)
sisilialaisiin (plural illative)
sisilialaisesta (singular)
sisilialaisista (plural)
sisilialaisella (singular)
sisilialaisilla (plural)
sisilialaiselle (singular)
sisilialaisille (plural)
sisilialaiselta (singular ablative)
sisilialaisilta (plural ablative)
sisilialaisena (singular essive)
sisilialaisina (plural essive)
sisilialaiseksi (singular)
sisilialaisiksi (plural)
sisilialaisetta (singular)
sisilialaisitta (plural)
sisilialaisin (plural)
sisilialaisine ^([3]) (plural comitative)
sisilialaisittain (plural)
sisilialaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Tämä Pariisin vanhin yhä toiminnassa oleva kahvila, jonka perusti vuonna 1686 sisilialainen Francesco Procopio dei Coltelli, oli toki ollut suosittu jo ennenkin, sillä nimekkäitä asiakkaita oli riittänyt Voltairesta ja Rousseausta Beaumarchais'hin.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 52


cannesilainen

Dérivé de Cannes, avec le suffixe -lainen.

cannesilaiset (plural nominative)
cannesilaisen (singular genitive)
cannesilaisten (plural genitive)
cannesilaisien (plural genitive)
cannesilaista (singular)
cannesilaisia (plural)
cannesilainen ^([1]) (singular accusative)
cannesilaisen ^([2]) (singular accusative)
cannesilaiset (plural accusative)
cannesilaisessa (singular)
cannesilaisissa (plural)
cannesilaiseen (singular illative)
cannesilaisiin (plural illative)
cannesilaisesta (singular)
cannesilaisista (plural)
cannesilaisella (singular)
cannesilaisilla (plural)
cannesilaiselle (singular)
cannesilaisille (plural)
cannesilaiselta (singular ablative)
cannesilaisilta (plural ablative)
cannesilaisena (singular essive)
cannesilaisina (plural essive)
cannesilaiseksi (singular)
cannesilaisiksi (plural)
cannesilaisetta (singular)
cannesilaisitta (plural)
cannesilaisin (plural)
cannesilaisine ^([3]) (plural comitative)
cannesilaisittain (plural)
cannesilaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Lérinsinsaaret

Lérinsinsaaret ovat mukava retkikohde lyhyen laivamatkan päässa Cannesista.

Provence ja Côte d'Azur, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 108


Hyèresinsaaret

Hyèresinsaariin, […], pääsee laivalla kahdesta satamasta: Port St-Pierrestä, joka Hyèresin kaupungin lähellä, ja etelässä Giensinniemellä sijaitsevasta satamasta.


St-Tropez

St-Tropez on kasvanut rannikkokylästä rikkaiden ja kuuluisien leikkikentäksi.

Provence ja Côte d'Azur, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 98


Rén saari

Eniten sade harmitti kuitenkin La Rochellessa, joka taas on Ranskan sosialistien kesäkokouskaupunki, tai pikemminkin sen edessä oleva Rén saari.

Helena Petäistö, Nizza, Cannes, Biarritz à la Helena Petäistö, 2015, page 173


andalusialainen

Dérivé de Andalusia, avec le suffixe -lainen.

andalusialaiset (plural nominative)
andalusialaisen (singular genitive)
andalusialaisten (plural genitive)
andalusialaisien (plural genitive)
andalusialaista (singular)
andalusialaisia (plural)
andalusialainen ^([1]) (singular accusative)
andalusialaisen ^([2]) (singular accusative)
andalusialaiset (plural accusative)
andalusialaisessa (singular)
andalusialaisissa (plural)
andalusialaiseen (singular illative)
andalusialaisiin (plural illative)
andalusialaisesta (singular)
andalusialaisista (plural)
andalusialaisella (singular)
andalusialaisilla (plural)
andalusialaiselle (singular)
andalusialaisille (plural)
andalusialaiselta (singular ablative)
andalusialaisilta (plural ablative)
andalusialaisena (singular essive)
andalusialaisina (plural essive)
andalusialaiseksi (singular)
andalusialaisiksi (plural)
andalusialaisetta (singular)
andalusialaisitta (plural)
andalusialaisin (plural)
andalusialaisine ^([3]) (plural comitative)
andalusialaisittain (plural)
andalusialaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Saarijärvi

De saari (« île ») et de järvi (« lac »).


ylätasanko

De ylä- (« haut ») et de tasanko (« plaine »).

ylätasankoni (singular first-person)
ylätasankomme (plural first-person)
ylätasankosi (singular second-person)
ylätasankonne (plural second-person)
ylätasankonsa (third-person)