syy

syyt (plural nominative)
syyn (singular genitive)
syiden (plural genitive)
syitten (plural genitive)
syytä (singular)
syitä (plural)
syy ^([1]) (singular accusative)
syyn ^([2]) (singular accusative)
syyt (plural accusative)
syyssä (singular)
syissä (plural)
syyhän (singular illative)
syihin (plural illative)
syystä (singular)
syistä (plural)
syyllä (singular)
syillä (plural)
syylle (singular)
syille (plural)
syyltä (singular ablative)
syiltä (plural ablative)
syynä (singular essive)
syinä (plural essive)
syyksi (singular)
syiksi (plural)
syyttä (singular)
syittä (plural)
syin (plural)
syine ^([3]) (plural comitative)
syittäin (plural)
syitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Kolarin syy oli kuljettajan väsymys.

La cause de l’accident était la fatigue du chauffeur.

syystä, että

Hän on syystäkin vihainen.

Asia on syytä tutkia huolellisesti.

Il est nécessaire d’étudier l’affaire soigneusement./ Il y a de bonnes raisons pour étudier l’affaire soigneusement.

Usein nainen kuitenkin ajattelee, että väkivalta on hänen syynsä.

Souvent, la femme pense cependant que la violence est de sa faute.

Hän sanoi syykseen, että koira söi oppikirjan.

Il/elle a dit comme excuse que le chien avait mangé le manuel.

Älä laita syytä toisten niskoille.


yhdeksän

Il est assez certain que la première partie vient de yksi « un », mais la partie restante n’est pas claire.


sunnuntai

D’origine germanique, comparer le suédois söndag ou l’anglais Sunday. Originellement « jour du soleil ».

sunnuntait (plural nominative)
sunnuntain (singular genitive)
sunnuntaiden (plural genitive)
sunnuntaitten (plural genitive)
sunnuntaita (singular)
sunnuntaita (plural)
sunnuntai ^([1]) (singular accusative)
sunnuntain ^([2]) (singular accusative)
sunnuntait (plural accusative)
sunnuntaissa (singular)
sunnuntaissa (plural)
sunnuntaihan (singular illative)
sunnuntaihin (plural illative)
sunnuntaista (singular)
sunnuntaista (plural)
sunnuntailla (singular)
sunnuntailla (plural)
sunnuntaille (singular)
sunnuntaille (plural)
sunnuntailta (singular ablative)
sunnuntailta (plural ablative)
sunnuntaina (singular essive)
sunnuntaina (plural essive)
sunnuntaiksi (singular)
sunnuntaiksi (plural)
sunnuntaitta (singular)
sunnuntaitta (plural)
sunnuntain (plural)
sunnuntaine ^([3]) (plural comitative)
sunnuntaittain (plural)
sunnuntaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

sunnuntaiautoilija


yksitoista

De yksi et de toista, partitif singulier de toinen. Littéralement : un de la seconde (dizaine).


voittaa

\ˈʋoi.tːɑːʔ\

Vaincre, gagner, battre. Être meilleur que l’autre dans une compétition.

Voitin Minnan bingossa. — J’ai gagné Minna dans le bingo.

Remporter, gagner. Acquérir quelque chose dans une compétition.

Mikä joukkue voitti kultaa? — Quelle équipe a-t-elle remporté de l’or ?

Vaincre, gagner, remporter. Être meilleur en quelque chose.

Mikä joukkue voitti ottelun? — Quelle équipe a-t-elle remporté la rencontre ?

Voittaa taistelussa. — Vaincre dans une bataille.

Surmonter. Se débarrasser de quelque chose qui nui.

Hän voitti syövän. — Il/elle a surmonté le cancer.

Hän voitti pelkonsa. — Il/elle a surmonté ses peurs.


vaahto

vaahtoni (singular first-person)
vaahtomme (plural first-person)
vaahtosi (singular second-person)
vaahtonne (plural second-person)
vaahtonsa (third-person)


mieli

mielet (plural nominative)
mielen (singular genitive)
mielten (plural genitive)
mieltä (singular)
mieliä (plural)
mieli ^([1]) (singular accusative)
mielen ^([2]) (singular accusative)
mielet (plural accusative)
mielessä (singular)
mielissä (plural)
mieleen (singular illative)
mieliin (plural illative)
mielestä (singular)
mielistä (plural)
mielellä (singular)
mielillä (plural)
mielelle (singular)
mielille (plural)
mieleltä (singular ablative)
mieliltä (plural ablative)
mielenä (singular essive)
mielinä (plural essive)
mieleksi (singular)
mieliksi (plural)
mielettä (singular)
mielittä (plural)
mielin (plural)
mieline ^([3]) (plural comitative)
mielittäin (plural)
mielitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Esprit, conscience, mentalité, mémoire, tête (plusieurs traductions selon le contexte).

Kriittinen mieli.

Muistua mieleen.

Painaa mieleen.

Painua mieleen.

Painaa mieltä.

Se on hänellä aina mielessään.

Tuli mieleeni eräs asia.

Mitä mieltä siinäkin hommassa on?

(Minun) mielestäni…

À mon avis, je trouve que, je pense que…

Olla jotain mieltä jostain.

Olla samaa mieltä.

Olla eri mieltä.

Olla toista mieltä.

Muuttaa mieltänsä.

Saada muuttamaan mieltänsä.

Réussir/parvenir à changer l’avis (d’un autre).

Tehdä mieli.

Tehdä jotain jonkun mieliksi.

Faire quelque chose 'pour plaire' à quelqu’un.

Olla jollekulle mielikisi.

Olla mielissään.

Ottaisitteko juotavaa? - Mielelläni.

Voulez-vous boire ? - Volontiers/ avec plaisir.

Tuliko sinulle paha mieli?

Pahoittaa mielensä.

Auttamisesta tulee minulle hyvä mieli.

Hän teki mielensä mukaan.

Hänen mielensä on pahasti sairas.

Rauhoittaa mielensä.

(en préfixe) Favori, préféré, de passion.

Mikä on mieliharrastuksesi?


vati

Bol, bassin, plat, assiette profonde et ouverte.


urut

urutni (singular first-person)
urutmme (plural first-person)
urutsi (singular second-person)
urutnne (plural second-person)
urutnsa (third-person)

La forme singulière de ce mot existe seulement dans les mots composés (→ voir urku-), par exemple urkupilli (tuyau d’orgue).

Joku soittaa urkuja. Urkuja soitetaan. Urut soivat.

Quelqu’un joue de l’orgue. On joue de l’orgue. L’orgue joue.


vaunu

vaununi (singular first-person)
vaunumme (plural first-person)
vaunusi (singular second-person)
vaununne (plural second-person)
vaununsa (third-person)

Ravintolavaunu.

Hyökkäysvaunu.

Lastenvaunu.


virka

virkani (singular first-person)
virkamme (plural first-person)
virkasi (singular second-person)
virkanne (plural second-person)
virkansa (third-person)

olla jostain/jollain vikaa johonkin — que quelque chose serve ou soit utile à quelque chose, avoir des raisons d’être

Heitä pois vain. Ei sillä ole mitään virkaa.
#**: Tu peux le jeter. Il n’a aucune raison d’être.

panna joku viralta(an) — libérer ou renvoyer quelqu’un de ses fonctions

Pappi pantiin viralta.
#**: Le prêtre a été renvoyé.

panna jokin viralta(an) — (Sens figuré) retirer quelque chose de sa place (fixe)

Hän pani patsaan viraltaan.
#**: Il retira le statut de sa place.

joutua viralta(an) — être libéré ou renvoyé de ses fonctions

astua virkaan(sa) — être embauché à un emploi, prendre ses fonctions

Uusi ministeri astui virkaansa.
#**: Le nouveau ministre a pris ses fonctions.


tavara

tavarat (plural nominative)
tavaran (singular genitive)
tavaroiden (plural genitive)
tavaroitten (plural genitive)
tavarain (plural genitive)
tavaraa (singular)
tavaroita (plural)
tavara ^([1]) (singular accusative)
tavaran ^([2]) (singular accusative)
tavarat (plural accusative)
tavarassa (singular)
tavaroissa (plural)
tavaraan (singular illative)
tavaroihin (plural illative)
tavarasta (singular)
tavaroista (plural)
tavaralla (singular)
tavaroilla (plural)
tavaralle (singular)
tavaroille (plural)
tavaralta (singular ablative)
tavaroilta (plural ablative)
tavarana (singular essive)
tavaroina (plural essive)
tavaraksi (singular)
tavaroiksi (plural)
tavaratta (singular)
tavaroitta (plural)
tavaroin (plural)
tavaroine ^([3]) (plural comitative)
tavaroittain (plural)
tavaroitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Tavaramme eivät menneet kaupaksi.

Matière, matériel, substance, chose, truc.

Kummallisen näköistä tavaraa, mitä tämä on?

Cela a l’air étrange ce truc, qu’est-ce que c’est ?

Affaires, bagages, équipements, objet, chose.

Muista ottaa tavarasi lähtiessäsi.

Souviens-toi de prendre tes affaires en partant.

Kenen tavara tämä on?

Varasin matkalle aivan liikaa tavaroita.

J’ai pris bien trop de choses pour le voyage.


vastavuoroinen

Du préfixe vasta- « contre- » et du suffixe -vuoroinen dérivé du nom vuoro « tour ». Littéralement : à/en contre-tour.

vastavuoroisempi (comparative)
vastavuoroisin (superlative)
vastavuoroiset (plural nominative)
vastavuoroisen (singular genitive)
vastavuoroisten (plural genitive)
vastavuoroisien (plural genitive)
vastavuoroista (singular)
vastavuoroisia (plural)
vastavuoroinen ^([1]) (singular accusative)
vastavuoroisen ^([2]) (singular accusative)
vastavuoroiset (plural accusative)
vastavuoroisessa (singular)
vastavuoroisissa (plural)
vastavuoroiseen (singular illative)
vastavuoroisiin (plural illative)
vastavuoroisesta (singular)
vastavuoroisista (plural)
vastavuoroisella (singular)
vastavuoroisilla (plural)
vastavuoroiselle (singular)
vastavuoroisille (plural)
vastavuoroiselta (singular ablative)
vastavuoroisilta (plural ablative)
vastavuoroisena (singular essive)
vastavuoroisina (plural essive)
vastavuoroiseksi (singular)
vastavuoroisiksi (plural)
vastavuoroisetta (singular)
vastavuoroisitta (plural)
vastavuoroisin (plural)
vastavuoroisine ^([3]) (plural comitative)
vastavuoroisittain (plural)
vastavuoroisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


varjo

varjoni (singular first-person)
varjomme (plural first-person)
varjosi (singular second-person)
varjonne (plural second-person)
varjonsa (third-person)

lämpötila varjossa

tehdä jotakin jonkin varjolla

Parapluie, parasol, parachute. En référence aux mots composés.


tarvita

Avoir besoin de, nécessiter, être nécessaire, demander, falloir.

Tavitsen siihen ainakin tunnin. — J’ai besoin au moins (d’)une heure pour cela.

Tämän tekemiseen tarvitaan vähintään viikko. — Le faire demande au moins une semaine.

Suokaa anteeksi, mutta minun tarvitsee nyt lähteä. — Je suis désolé, mais il est nécessaire que je parte.

Ei sinun tarvitse vielä lähteä. — Tu n’as pas encore besoin de partir.

Kakkuun tarvitaan kolme munaa. — Le gâteau nécessite trois œufs. / On a besoin trois œufs.

Kas, tässä sinulle lahja. - Voi! Eihän sinun olisi tarvinnut. — Te voilà un cadeau. - Oh ! Mais, il ne fallait pas.

Tarvitsen paperia. — Il me faut du papier.

Mihin tätä tarvitaan? — Il sert à quoi cela ?

Sitä tarvitaan laitteen ohjaamiseen. — Il sert à diriger l’appareil.

Mihin minua enää tarvitaan? — À quoi je sers à présent ?


verkko

verkkoni (singular first-person)
verkkomme (plural first-person)
verkkosi (singular second-person)
verkkonne (plural second-person)
verkkonsa (third-person)

Kalaverkko.

Réseau, toile, ligne (absolument internet, mais éventuellement intranet ou autre).

Työskennellä verkossa.


verho

verhoni (singular first-person)
verhomme (plural first-person)
verhosi (singular second-person)
verhonne (plural second-person)
verhonsa (third-person)


vesimeloni

De vesi (« eau ») et de meloni (« melon »).

vesimelonit (plural nominative)
vesimelonin (singular genitive)
vesimelonien (plural genitive)
vesimeloneiden (plural genitive)
vesimeloneitten (plural genitive)
vesimelonia (singular)
vesimeloneita (plural)
vesimeloni ^([1]) (singular accusative)
vesimelonin ^([2]) (singular accusative)
vesimelonit (plural accusative)
vesimelonissa (singular)
vesimeloneissa (plural)
vesimeloniin (singular illative)
vesimeloneihin (plural illative)
vesimelonista (singular)
vesimeloneista (plural)
vesimelonilla (singular)
vesimeloneilla (plural)
vesimelonille (singular)
vesimeloneille (plural)
vesimelonilta (singular ablative)
vesimeloneilta (plural ablative)
vesimelonina (singular essive)
vesimeloneina (plural essive)
vesimeloniksi (singular)
vesimeloneiksi (plural)
vesimelonitta (singular)
vesimeloneitta (plural)
vesimelonein (plural)
vesimeloneine ^([3]) (plural comitative)
vesimeloneittain (plural)
vesimeloneitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


varma

varmempi (comparative)
varmin (superlative)

Sûr, décidé (être de grande probabilité).

Juhlien järjestäminen ei ole vielä varmaa. – Ce n’est pas encore sûr si la fête va être organisée.

Olen varma, että hän puhuu totta. – Je suis certain(e) qu’il dit la vérité.

Hän on niin varma itsestään. − Il/elle si sûr(e) de lui/d’elle même.


viulu

viuluni (singular first-person)
viulumme (plural first-person)
viulusi (singular second-person)
viulunne (plural second-person)
viulunsa (third-person)


vatsa

vatsani (singular first-person)
vatsamme (plural first-person)
vatsasi (singular second-person)
vatsanne (plural second-person)
vatsansa (third-person)

Hän makaa vatsallaan.

Tehdä sata vatsaa.


laki

(Nom commun 1) (Date à préciser) Du suédois lag (même sens).


laki

laet (plural nominative)
laen (singular genitive)
lakien (plural genitive)
lakea (singular)
lakia (plural)
laki ^([1]) (singular accusative)
laen ^([2]) (singular accusative)
laet (plural accusative)
laessa (singular)
laissa (plural)
lakeen (singular illative)
lakiin (plural illative)
laesta (singular)
laista (plural)
laella (singular)
lailla (plural)
laelle (singular)
laille (plural)
laelta (singular ablative)
lailta (plural ablative)
lakena (singular essive)
lakina (plural essive)
laeksi (singular)
laiksi (plural)
laetta (singular)
laitta (plural)
lain (plural)
lakine- ^([3]) (plural comitative)
laittain (plural)
laitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


maa

maat (plural nominative)
maan (singular genitive)
maiden (plural genitive)
maitten (plural genitive)
maata (singular)
maita (plural)
maa ^([1]) (singular accusative)
maan ^([2]) (singular accusative)
maat (plural accusative)
maassa (singular)
maissa (plural)
maahan (singular illative)
maihin (plural illative)
maasta (singular)
maista (plural)
maalla (singular)
mailla (plural)
maalle (singular)
maille (plural)
maalta (singular ablative)
mailta (plural ablative)
maana (singular essive)
maina (plural essive)
maaksi (singular)
maiksi (plural)
maatta (singular)
maitta (plural)
main (plural)
maine ^([3]) (plural comitative)
maittain (plural)
maitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

nousta maihin

débarquer, (littéralement) monter en terre

olla kuin maansa menettänyt

être tout misérable, (littéralement) être comme ayant perdu/ vendu ses terres

maassa maan tavalla

à Rome, fais comme les Romains, (littéralement) au pays aux façons du pays

Kaivaa maata.

Viljellä maata.

Vanha rakennus hävitettiin maan tasalle.

Le vieux bâtiment a été rasé jusqu’au sol.

Pallo vieri maata myöten.

Ruumis kaivettiin maahan.

Ruumis kaivettiin maasta.

Istua maassa.

Isoäiti kaatoi kahvinlopun maahan.

La grand-mère a jeté le reste du café par terre.

Kissa joi maidon maasta.

Le chat a bu le lait (répandu) par terre.

Pays, terre(s), domaine, (patrie, État).

Ranska on eräs maa.

Maalla on laajat luonnonvarat.

Le pays a de vastes ressources naturelles.

Palvella maataan.

Paeta maasta.

Maan alla toimii varjohallitus.

Un gouvernement fantôme s’exerce clandestinement (litt. sous le sol).

Ajokeli on liukas koko maassa.

Les conditions routières sont glissantes dans tout le pays.

En ole käynnyt niillä main.

(Ellipse de maaseutu) Campagne, pays, pour les Helsinkiens « province » (tant mélioratif que péjoratif).

Terre, un des quatre éléments premiers classiques, et un des cinq dans la tradition chinoise.

Menemme viettämään lomaa maalle.

Onko hän maalta?

Terrassé physiquement ou psychiquement, dévasté, soucieux.

Hän on ihan maassa.

Enseigne, couleur dans les jeux de cartes.

Niveau, pays virtuel, dans les jeux vidéo.

Puoli viiden maissa

Maan mainio.

Aurinko laski mailleen..

Hän on toista maata.

Hän on ihan omaa maataan.


vauva

vauvani (singular first-person)
vauvamme (plural first-person)
vauvasi (singular second-person)
vauvanne (plural second-person)
vauvansa (third-person)


yhdeksäntoista

De yhdeksän « neuf » et de toista, partitif singulier de toinen (« deuxième, second ; autre »). À l’origine de l’expression yhdeksän toista kymmentä (« neuf de la deuxième dizaine »). C’est aussi la raison pour laquelle la première partie se décline et la deuxième partie reste la même.


vihreä

vihreät (plural nominative)
vihreän (singular genitive)
vihreiden (plural genitive)
vihreitten (plural genitive)
vihreää (singular)
vihreitä (plural)
vihreä ^([1]) (singular accusative)
vihreän ^([2]) (singular accusative)
vihreät (plural accusative)
vihreässä (singular)
vihreissä (plural)
vihreäseen (singular illative)
vihreisiin (plural illative)
vihreihin (plural illative)
vihreästä (singular)
vihreistä (plural)
vihreällä (singular)
vihreillä (plural)
vihreälle (singular)
vihreille (plural)
vihreältä (singular ablative)
vihreiltä (plural ablative)
vihreänä (singular essive)
vihreinä (plural essive)
vihreäksi (singular)
vihreiksi (plural)
vihreättä (singular)
vihreittä (plural)
vihrein (plural)
vihreine ^([3]) (plural comitative)
vihreittäin (plural)
vihreitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


vihreä

vihreämpi (comparative)
vihrein (superlative)

Vert, écologiste, lié à l’environnement, à la nature.


yhteinen

yhteiset (plural nominative)
yhteisen (singular genitive)
yhteisten (plural genitive)
yhteisien (plural genitive)
yhteistä (singular)
yhteisiä (plural)
yhteinen ^([1]) (singular accusative)
yhteisen ^([2]) (singular accusative)
yhteiset (plural accusative)
yhteisessä (singular)
yhteisissä (plural)
yhteiseen (singular illative)
yhteisiin (plural illative)
yhteisestä (singular)
yhteisistä (plural)
yhteisellä (singular)
yhteisillä (plural)
yhteiselle (singular)
yhteisille (plural)
yhteiseltä (singular ablative)
yhteisiltä (plural ablative)
yhteisenä (singular essive)
yhteisinä (plural essive)
yhteiseksi (singular)
yhteisiksi (plural)
yhteisettä (singular)
yhteisittä (plural)
yhteisin (plural)
yhteisine ^([3]) (plural comitative)
yhteisittäin (plural)
yhteisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Meillä on yhteinen asunto.


kuusi

kuudet (plural nominative)
kuuden (singular genitive)
kuusien (plural genitive)
kuutten (plural genitive)
kuutta (singular)
kuusia (plural)
kuusi ^([1]) (singular accusative)
kuuden ^([2]) (singular accusative)
kuudet (plural accusative)
kuudessa (singular)
kuusissa (plural)
kuuteen (singular illative)
kuusiin (plural illative)
kuudesta (singular)
kuusista (plural)
kuudella (singular)
kuusilla (plural)
kuudelle (singular)
kuusille (plural)
kuudelta (singular ablative)
kuusilta (plural ablative)
kuutena (singular essive)
kuusina (plural essive)
kuudeksi (singular)
kuusiksi (plural)
kuudetta (singular)
kuusitta (plural)
kuudein (plural)
kuusine ^([3]) (plural comitative)
kuusittain (plural)
kuusitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kuusi

kuuset (plural nominative)
kuusen (singular genitive)
kuusten (plural genitive)
kuusta (singular)
kuusia (plural)
kuusi ^([1]) (singular accusative)
kuusen ^([2]) (singular accusative)
kuuset (plural accusative)
kuusessa (singular)
kuusissa (plural)
kuuseen (singular illative)
kuusiin (plural illative)
kuusesta (singular)
kuusista (plural)
kuusella (singular)
kuusilla (plural)
kuuselle (singular)
kuusille (plural)
kuuselta (singular ablative)
kuusilta (plural ablative)
kuusena (singular essive)
kuusina (plural essive)
kuuseksi (singular)
kuusiksi (plural)
kuusetta (singular)
kuusitta (plural)
kuusin (plural)
kuusine ^([3]) (plural comitative)
kuusittain (plural)
kuusitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


täysi

täydet (plural nominative)
täyden (singular genitive)
täysien (plural genitive)
täyseä (singular)
täysiä (plural)
täysi ^([1]) (singular accusative)
täyden ^([2]) (singular accusative)
täydet (plural accusative)
täydessä (singular)
täydissä (plural)
täyseen (singular illative)
täysiin (plural illative)
täydestä (singular)
täydistä (plural)
täydellä (singular)
täydillä (plural)
täydelle (singular)
täydille (plural)
täydeltä (singular ablative)
täydiltä (plural ablative)
täysenä (singular essive)
täysinä (plural essive)
täydeksi (singular)
täydiksi (plural)
täydettä (singular)
täydittä (plural)
täydin (plural)
täysine- ^([3]) (plural comitative)
täydittäin (plural)
täyditse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Haluatko täyden kupin?

Sali on täysi.

Onko lasi puoliksi täynnä vai puoliksi tyhjä?

L’amphore est-elle à moitié pleine ou à moitié vide ?

Maksoin siitä täyden hinnan.

Satisfait, repu (en parlant des Personnes, absolument).

Ei kiitos, olen jo täynnä.

Täysikuu.

Ajaa täysillä.

Kiristää täysillä.

Hän on kyllä täysi idiootti.

Tuo on kyllä täyttä paskaa!

Täyttä hepreaa.


väsynyt

väsyneempi (comparative)
väsynein (superlative)
väsyneet (plural nominative)
väsyneen (singular genitive)
väsyneiden (plural genitive)
väsyneitten (plural genitive)
väsynyttä (singular)
väsyneitä (plural)
väsynyt ^([1]) (singular accusative)
väsyneen ^([2]) (singular accusative)
väsyneet (plural accusative)
väsyneessä (singular)
väsyneissä (plural)
väsyneeseen (singular illative)
väsyneisiin (plural illative)
väsyneihin (plural illative)
väsyneestä (singular)
väsyneistä (plural)
väsyneellä (singular)
väsyneillä (plural)
väsyneelle (singular)
väsyneille (plural)
väsyneeltä (singular ablative)
väsyneiltä (plural ablative)
väsyneenä (singular essive)
väsyneinä (plural essive)
väsyneeksi (singular)
väsyneiksi (plural)
väsyneettä (singular)
väsyneittä (plural)
väsynein (plural)
väsyneine ^([3]) (plural comitative)
väsyneittäin (plural)
väsyneitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


toinen

Ce mot dénote une supplétion car son étymologie est distincte de celle de kaksi.

toiset (plural nominative)
toisen (singular genitive)
toisten (plural genitive)
toisien (plural genitive)
toista (singular)
toisia (plural)
toinen ^([1]) (singular accusative)
toisen ^([2]) (singular accusative)
toiset (plural accusative)
toisessa (singular)
toisissa (plural)
toiseen (singular illative)
toisiin (plural illative)
toisesta (singular)
toisista (plural)
toisella (singular)
toisilla (plural)
toiselle (singular)
toisille (plural)
toiselta (singular ablative)
toisilta (plural ablative)
toisena (singular essive)
toisina (plural essive)
toiseksi (singular)
toisiksi (plural)
toisetta (singular)
toisitta (plural)
toisin (plural)
toisine ^([3]) (plural comitative)
toisittain (plural)
toisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Tämä on jo toinen kerta, kun näin tapahtuu.

C’est déjà la deuxième fois que cela arrive.

Vaalien toisella kierroksella…

joka toinen kerta

joka toinen päivä

toiseksi viimeinen


toinen

Autre (entre une série connue, interne).

Missä on toinen kenkäpari?

Saanko toisen palan kakkua?

Est-ce que je peux avoir une autre/une deuxième part de gâteau ?

Toisistaan riippumatta

Auttaa toisia ihmisiä.

Virran toisella puolella.

Vetäisitkö lakanan toisesta päästä?

Pourrais-tu tirer l’autre bout du drap ?

He lyövät toisiaan.

Tapasimme toisemme kirpputorilla.

Nous nous sommes rencontrés au marché aux puces.

Katsoimme toinen toisiamme.


vastaan

Hymyilin vastaan.

Hän hymyili minulle vastaan.

Hän nyökkäsi minulle vastaan.

Mitä haluat tätä vastaan?


vastaan

Isäni tuli asemalle vastaan.

Mon père est venu à ma rencontre à la gare.

Huomenna menen ystävääni vastaan lentokentälle.

Demain, je vais à la rencontre de mon ami(e) à l’aéroport.

Pomoni tuli vastaan kaupungilla.

Naapuri tuli aamulla minua vastaan ja jäimme juttusille.

Le voisin m’a croisé le matin et nous nous sommes arrêtés pour quelques mots.

Karhu tuli Pekkaa vastaan ja kävi päin, mutta hän ei jäänyt odottelemaan, vaan luikahti autoon.

Un ours est venu en face de Pekka et s’est avançé vers lui, mais il n’est pas resté à attendre par contre il s’est glissé dans la voiture.

Minä ainoana olin asiaa vastaan.

Moi seul(e), j’étais contre cette chose.

Suomi taisteli Neuvostoliittoa vastaan.

La Finlande se battait contre l’Union Soviétique.

Minulla ei ole mitään sitä vastaan.

Se sotii perustuslakia vastaan.

Cela va à l’encontre de la constitution.

Vaihdetaan turkiksia silkkiä vastaan.

On échange des fourrures contre de la soie.

Otatatko minulta vastaan tämän pienen lahjan?

Est-ce que tu acceptes ce petit cadeau de moi ?

Ensimmäisenä vastaan tuleva.


yleinen

yleisempi (comparative)
yleisin (superlative)
yleiset (plural nominative)
yleisen (singular genitive)
yleisten (plural genitive)
yleisien (plural genitive)
yleistä (singular)
yleisiä (plural)
yleinen ^([1]) (singular accusative)
yleisen ^([2]) (singular accusative)
yleiset (plural accusative)
yleisessä (singular)
yleisissä (plural)
yleiseen (singular illative)
yleisiin (plural illative)
yleisestä (singular)
yleisistä (plural)
yleisellä (singular)
yleisillä (plural)
yleiselle (singular)
yleisille (plural)
yleiseltä (singular ablative)
yleisiltä (plural ablative)
yleisenä (singular essive)
yleisinä (plural essive)
yleiseksi (singular)
yleisiksi (plural)
yleisettä (singular)
yleisittä (plural)
yleisin (plural)
yleisine ^([3]) (plural comitative)
yleisittäin (plural)
yleisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

yleinen väärinkäsitys

Se on yleinen eläin Suomessa.

yleinen käymälä

yleinen mielipide

yleinen sarjaväylä

yleinen äänioikeus


venäläinen

venäläisempi (comparative)
venäläisin (superlative)
venäläiset (plural nominative)
venäläisen (singular genitive)
venäläisten (plural genitive)
venäläisien (plural genitive)
venäläistä (singular)
venäläisiä (plural)
venäläinen ^([1]) (singular accusative)
venäläisen ^([2]) (singular accusative)
venäläiset (plural accusative)
venäläisessä (singular)
venäläisissä (plural)
venäläiseen (singular illative)
venäläisiin (plural illative)
venäläisestä (singular)
venäläisistä (plural)
venäläisellä (singular)
venäläisillä (plural)
venäläiselle (singular)
venäläisille (plural)
venäläiseltä (singular ablative)
venäläisiltä (plural ablative)
venäläisenä (singular essive)
venäläisinä (plural essive)
venäläiseksi (singular)
venäläisiksi (plural)
venäläisettä (singular)
venäläisittä (plural)
venäläisin (plural)
venäläisine ^([3]) (plural comitative)
venäläisittäin (plural)
venäläisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


venäläinen

Russe, personne de culture, langue et/ou nationalité russe.


tosi

olla totta

puhua totta

pitää totena

olla tosissaan

ottaa tosissaan

ottaa todesta

Hän yritti tosissaan.

Hän otti vitsin todesta.

Ennustus kävi toteen.

Tämä on täyttä totta.

näyttää toteen

toden totta

totta tosiaan.

toden teolla

toden tullen…

Mitä sinä tekisit toden tullen?

todella, todellakin, ei todellakaan

totta puhuakseen

totta kai

tosin


tosi

todempi (comparative)
tosin (superlative)


tosi

Meillä oli tosi hauskaa.

Tosi hyvä juttu.


summa

Summaksi tulee 35 (kolmekymmentä viisi) euroa.

Se on iso rahasumma.

Se oli surullisten sattumien summa.


parta

partani (singular first-person)
partamme (plural first-person)
partasi (singular second-person)
partanne (plural second-person)
partansa (third-person)

ajaa partansa


silta

siltani (singular first-person)
siltamme (plural first-person)
siltasi (singular second-person)
siltanne (plural second-person)
siltansa (third-person)


suo

suot (plural nominative)
suon (singular genitive)
soiden (plural genitive)
soitten (plural genitive)
suota (singular)
soita (plural)
suo ^([1]) (singular accusative)
suon ^([2]) (singular accusative)
suot (plural accusative)
suossa (singular)
soissa (plural)
suohon (singular illative)
soihin (plural illative)
suosta (singular)
soista (plural)
suolla (singular)
soilla (plural)
suolle (singular)
soille (plural)
suolta (singular ablative)
soilta (plural ablative)
suona (singular essive)
soina (plural essive)
suoksi (singular)
soiksi (plural)
suotta (singular)
soitta (plural)
soin (plural)
soine ^([3]) (plural comitative)
soittain (plural)
soitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

olla suossa — être mal en point, (concrètement) être dans le marais

olla polvia, korvia myöten suossa — en avoir jusqu’aux genoux, aux oreilles

laulaa joku suohon — maudire quelqu’un le pire, (concrètement) enchanter aux profondeurs du marais


yksi

Yksi plus kaksi tekee kolme.

Kello on yksi.


yksi

Porkkanoita on enää vain yksi jäljellä.


yksi

Minä söin yhden omenan.

Tapailin silloin yhtä naista.

J'ai fréquenté à l'époque 'une (certaine)' femme.


yksi

Kuka tuo yksi on?


suomalainen

Dérivé de Suomi, avec le suffixe -lainen.

suomalaiset (plural nominative)
suomalaisen (singular genitive)
suomalaisten (plural genitive)
suomalaisien (plural genitive)
suomalaista (singular)
suomalaisia (plural)
suomalainen ^([1]) (singular accusative)
suomalaisen ^([2]) (singular accusative)
suomalaiset (plural accusative)
suomalaisessa (singular)
suomalaisissa (plural)
suomalaiseen (singular illative)
suomalaisiin (plural illative)
suomalaisesta (singular)
suomalaisista (plural)
suomalaisella (singular)
suomalaisilla (plural)
suomalaiselle (singular)
suomalaisille (plural)
suomalaiselta (singular ablative)
suomalaisilta (plural ablative)
suomalaisena (singular essive)
suomalaisina (plural essive)
suomalaiseksi (singular)
suomalaisiksi (plural)
suomalaisetta (singular)
suomalaisitta (plural)
suomalaisin (plural)
suomalaisine ^([3]) (plural comitative)
suomalaisittain (plural)
suomalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


suomalainen

Finnois (personne de culture ou de langue maternelle finnoise) ou Finlandais (personne ayant la nationalité finlandaise).


savi

savet (plural nominative)
saven (singular genitive)
savien (plural genitive)
savea (singular)
savia (plural)
savi ^([1]) (singular accusative)
saven ^([2]) (singular accusative)
savet (plural accusative)
savessa (singular)
savissa (plural)
saveen (singular illative)
saviin (plural illative)
savesta (singular)
savista (plural)
savella (singular)
savilla (plural)
savelle (singular)
saville (plural)
savelta (singular ablative)
savilta (plural ablative)
savena (singular essive)
savina (plural essive)
saveksi (singular)
saviksi (plural)
savetta (singular)
savitta (plural)
savin (plural)
savine- ^([3]) (plural comitative)
savittain (plural)
savitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


viini

Nom commun 1. Comparer français vin et anglais wine.

seudun viini

pöytäviini

talon viini

punaviini, valkoviiini, roséviini, kuohuviini'

vin rouge, vin blanc, vin rosé, vin pétillant

Juotiin viiniä Wienissä.

omenaviini


viini

viinet (plural nominative)
viinen (singular genitive)
viinten (plural genitive)
viintä (singular)
viiniä (plural)
viini ^([1]) (singular accusative)
viinen ^([2]) (singular accusative)
viinet (plural accusative)
viinessä (singular)
viinissä (plural)
viineen (singular illative)
viiniin (plural illative)
viinestä (singular)
viinistä (plural)
viinellä (singular)
viinillä (plural)
viinelle (singular)
viinille (plural)
viineltä (singular ablative)
viiniltä (plural ablative)
viinenä (singular essive)
viininä (plural essive)
viineksi (singular)
viiniksi (plural)
viinettä (singular)
viinittä (plural)
viinin (plural)
viinine ^([3]) (plural comitative)
viinittäin (plural)
viinitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


sade

sateet (plural nominative)
sateen (singular genitive)
sateiden (plural genitive)
sateitten (plural genitive)
sadetta (singular)
sateita (plural)
sade ^([1]) (singular accusative)
sateen ^([2]) (singular accusative)
sateet (plural accusative)
sateessa (singular)
sateissa (plural)
sateeseen (singular illative)
sateisiin (plural illative)
sateihin (plural illative)
sateesta (singular)
sateista (plural)
sateella (singular)
sateilla (plural)
sateelle (singular)
sateille (plural)
sateelta (singular ablative)
sateilta (plural ablative)
sateena (singular essive)
sateina (plural essive)
sateeksi (singular)
sateiksi (plural)
sateetta (singular)
sateitta (plural)
satein (plural)
sateine ^([3]) (plural comitative)
sateittain (plural)
sateitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Lumisade.


mato

matoni (singular first-person)
matomme (plural first-person)
matosi (singular second-person)
matonne (plural second-person)
matonsa (third-person)

Ver, parasite (un programme malveillant / parasite).


uni

Olla unessa.

Nähdä uni.

Nähdä unta.

Älä unta näe!


moni

Beaucoup, plusieurs, multitude, maint, combien.

Hän söi monta omenaa.

Hänestä on moneksi.

Hän on monessa mukana.

Syntymäpäivääni on vielä monta päivää.

Il y a encore plusieurs jours avant mon anniversaire.

Olen sanonut sen jo monta kertaa.

Montako omenaa hän sitten söi?

(Absolument) Beaucoup de gens, plusieurs.

Moni voisi ajatella samoin.

Beaucoup de gens pourraient penser de même.

Se on monelle liian vaikeaa.

C’est trop difficile pour beaucoup (de gens).

Sitä ei monikaan tiedä.

Il n’y a vraiment pas beaucoup [de gens] qui le savent.

Monta omenaa hän söi?

Monelta bussi lähtee?


saksalainen

Du nom du pays Saksa (« Allemagne »), celui de Saksi (« Saxe »), avec le suffixe -lainen.

saksalaisempi (comparative)
saksalaisin (superlative)
saksalaiset (plural nominative)
saksalaisen (singular genitive)
saksalaisten (plural genitive)
saksalaisien (plural genitive)
saksalaista (singular)
saksalaisia (plural)
saksalainen ^([1]) (singular accusative)
saksalaisen ^([2]) (singular accusative)
saksalaiset (plural accusative)
saksalaisessa (singular)
saksalaisissa (plural)
saksalaiseen (singular illative)
saksalaisiin (plural illative)
saksalaisesta (singular)
saksalaisista (plural)
saksalaisella (singular)
saksalaisilla (plural)
saksalaiselle (singular)
saksalaisille (plural)
saksalaiselta (singular ablative)
saksalaisilta (plural ablative)
saksalaisena (singular essive)
saksalaisina (plural essive)
saksalaiseksi (singular)
saksalaisiksi (plural)
saksalaisetta (singular)
saksalaisitta (plural)
saksalaisin (plural)
saksalaisine ^([3]) (plural comitative)
saksalaisittain (plural)
saksalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Isoäitini syntyi ranskalaiseksi vuonna 1869. Kaksivuotiaana hänestä tuli saksalainen, sitten taas uudelleen ranskalainen 1918 ja taas saksalainen vuonna 1940 ja jällen kerran ranskalainen 1944, minkä jälkeen hän myös kuoli ranskalaisena.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 140


saksalainen

saksalaiset (plural nominative)
saksalaisen (singular genitive)
saksalaisten (plural genitive)
saksalaisien (plural genitive)
saksalaista (singular)
saksalaisia (plural)
saksalainen ^([1]) (singular accusative)
saksalaisen ^([2]) (singular accusative)
saksalaiset (plural accusative)
saksalaisessa (singular)
saksalaisissa (plural)
saksalaiseen (singular illative)
saksalaisiin (plural illative)
saksalaisesta (singular)
saksalaisista (plural)
saksalaisella (singular)
saksalaisilla (plural)
saksalaiselle (singular)
saksalaisille (plural)
saksalaiselta (singular ablative)
saksalaisilta (plural ablative)
saksalaisena (singular essive)
saksalaisina (plural essive)
saksalaiseksi (singular)
saksalaisiksi (plural)
saksalaisetta (singular)
saksalaisitta (plural)
saksalaisin (plural)
saksalaisine ^([3]) (plural comitative)
saksalaisittain (plural)
saksalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


ranskalainen

Dérivé de Ranska, avec le suffixe -lainen.

ranskalaisempi (comparative)
ranskalaisin (superlative)
ranskalaiset (plural nominative)
ranskalaisen (singular genitive)
ranskalaisten (plural genitive)
ranskalaisien (plural genitive)
ranskalaista (singular)
ranskalaisia (plural)
ranskalainen ^([1]) (singular accusative)
ranskalaisen ^([2]) (singular accusative)
ranskalaiset (plural accusative)
ranskalaisessa (singular)
ranskalaisissa (plural)
ranskalaiseen (singular illative)
ranskalaisiin (plural illative)
ranskalaisesta (singular)
ranskalaisista (plural)
ranskalaisella (singular)
ranskalaisilla (plural)
ranskalaiselle (singular)
ranskalaisille (plural)
ranskalaiselta (singular ablative)
ranskalaisilta (plural ablative)
ranskalaisena (singular essive)
ranskalaisina (plural essive)
ranskalaiseksi (singular)
ranskalaisiksi (plural)
ranskalaisetta (singular)
ranskalaisitta (plural)
ranskalaisin (plural)
ranskalaisine ^([3]) (plural comitative)
ranskalaisittain (plural)
ranskalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Monet pariisilaiset tosin haluavat unohtaa, että ranskalainen keittiö syntyi nimenomaan Lyonissa.

Certes, beaucoup de Parisiens veulent oublier que la cuisine française est née en particulier à Lyon.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 178


ranskalainen

ranskalaiset (plural nominative)
ranskalaisen (singular genitive)
ranskalaisten (plural genitive)
ranskalaisien (plural genitive)
ranskalaista (singular)
ranskalaisia (plural)
ranskalainen ^([1]) (singular accusative)
ranskalaisen ^([2]) (singular accusative)
ranskalaiset (plural accusative)
ranskalaisessa (singular)
ranskalaisissa (plural)
ranskalaiseen (singular illative)
ranskalaisiin (plural illative)
ranskalaisesta (singular)
ranskalaisista (plural)
ranskalaisella (singular)
ranskalaisilla (plural)
ranskalaiselle (singular)
ranskalaisille (plural)
ranskalaiselta (singular ablative)
ranskalaisilta (plural ablative)
ranskalaisena (singular essive)
ranskalaisina (plural essive)
ranskalaiseksi (singular)
ranskalaisiksi (plural)
ranskalaisetta (singular)
ranskalaisitta (plural)
ranskalaisin (plural)
ranskalaisine ^([3]) (plural comitative)
ranskalaisittain (plural)
ranskalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Ranskalainen voi kyllä mennä vieraaseen kaupunkiin osaamatta maan kieltä, mutta ei ikinä tietämättä, missä hän siellä parhaiten syö.

Un Français peut se rendre dans une ville étrangère sans connaître la langue du pays, mais jamais sans savoir où il peut le mieux y manger.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 13

Pomme de terre frite, frite (une coche).


tie

Chemin, route, voie, passage, itinéraire (dans le concret et dans le figuré).

Mitä tietä pääsisin juna-asemalle? — Quel chemin devrais-je prendre pour la gare ?

Mennä jotakin tietä. — Prendre une route./ Passer par une route.

Lähteä tielle, joka vie tuntemattomaan. — Prendre un chemin qui mène à l’inconnu.

Lähteä omille teilleen. — Prendre son propre chemin.

Mihin vie tämä tie? — Où mène-t-il ce chemin ?

Suoraa tietä ja sitten vasemmalle. — Tout droit (littéralement chemin droit) et ensuite à gauche.

Kysyä tietä. — Demander le chemin.

Näyttää tietä. - Montrer le chemin.

Löytää tie. — Trouver le chemin./ Trouver la voie (concrète, sprituelle).

Pallo löysi yllätäen tiensä maaliin. — Le ballon s’est retrouvé par suprise dans les buts.

Olla huonolla tiellä. — Être sur le mauvais chemin./ Être sur la mauvaise voie.

Olla tien päällä. — Faire la route (à).

Nuorimies teki ikä-ihmiselle tietä. — Le jeune homme a donné le passage à une personne âgée.

Johtajani antoi tietä minun perhe-elämälleni. — Mon patron m’a libéré de l’espace pour ma vie en famille.

Olla tiellä. — Bloquer le passage.

Antaa tietä. — Laisser le passage.

Jatkaa tietään eteenpäin. — Continuer sa route.

Poliisi sulki tien. — La police a barré la route.

Olla (tipo)tiessään. — Être disparu/anéanti.

Tiemme kohtaavat, jotka sitten erovat jälleen. — Nos chemins se croisent qui ensuite se séparent à nouveau.

Ongelman ratkaisemiseksi on monta tietä. — Il y a plusieurs voies (méthodes) pour resourde le problème.

Diplomaattisen tien kautta. — Par une voie diplomatique.

Hus, pois tieltä! — Ouste, dégage(z) le passage !

Painua tiehensä. — S’en aller, se casser.

Painukaa tiehennne! — Allez-vous-en !

Hän on päätynyt mieron tielle. — Il/elle s’est trouvé égaré.

Tätä tietä, olkaa hyvä. — Par ici, s’il vous plaît.

Ajaa tiehensä. — Chasser, détourner, renvoyer.

Hän raivasi tieltään kaikki, jotka asettuivat häntä vastustamaan. — Il s’empara de tous ceux qui lui auraient compromis.

Hän jäi sille tielleen. — Il n’est plus jamais revenu. (littéralement : il est resté sur son chemin)

Saman tien. — Tout de suite, sans attendre. (littéralment : à la même route)

Hän tuuppasi minulle tämän lapun ja häipyi sen sileän tien. — Il m’a mis cette fiche et il a fui aussitôt.

Olla teillä tietämättömillä. — Être introuvable, avoir pris des ailes (figuré). (littéralement : être aux voies inconnues)

Silmälasini ovat joutuneet teille tietämättömille. — Mes lunettes ont pris des ailes.

Tie on selvä, voimme ylittää kadun. — Tout est clair, nous pouvons traverser la rue.

Olla karkuteillä. — Être en cavale.

Olla hakoteillä. — Être perdu.

Pitkä ja kivinen tie. — Un chemin long et caillouteux, (Sens figuré) une voie longue et pénible.

Siihen päästiin vain pitkän ja kivisen tien kautta. — On n’y est arrivé qu’avec beaucoup de peine.

Kultainen keskitie. — Le chemin doré du milieu, (Sens figuré) la voie d’or de la modération.

Se kultainen keskitie, se paras tie. — La voie d’or de la modération, la meilleure voie.

Nousta tie pystyyn. — Le chemin se lève (sur quelqu’un), (Sens figuré) (quelqu’un) se heurter à des obstacles insurmontables.

Tulla tiensä päähän. — Venir au bout de son chemin, (Sens figuré) venir au bout de ses jours.

Tutkimattomat ovat Herran tiet. — Les voies de Dieu sont impénetrables.

singuliertiettömällä tiellä ou plurieltiettömillä teillä — pris des chemins inconnus, perdu, égaré, être à l’inconnu ; (littéralement) sur des chemins sans routes


raja

rajani (singular first-person)
rajamme (plural first-person)
rajasi (singular second-person)
rajanne (plural second-person)
rajansa (third-person)


teko

Déverbal de tehdä (faire, agir, fabriquer, commettre).

tekoni (singular first-person)
tekomme (plural first-person)
tekosi (singular second-person)
tekonne (plural second-person)
tekonsa (third-person)


teko

Tekojärvi.

Tekosilkki.

Tekonahka.

Tekohampaat.

Tekopyhä.

Se oli varsinainen tekomaali.

Tekonauru.


numero

Roomalainen numero V edustaa lukua 5.

Le chiffre romain V est équivalent au nombre 5.

Numéro (de téléphone), code (postal) (une suite principalement numérique).

Mikä sun numero on?

Paita on numeroltaan 42 (neljäkymmentä kaksi).

La chemise est de taille 42 (quarante deux).

Kenngännumeroni on 45 (neljäkymmentä viisi).

Numéro, le numéro (ce qui est identifié d’un numéro).

Hevonen numero 34 (kolmekymmentä neljä) voitti kilpailun.

Le cheval numéro 34 (trente quatre) a gagné la course.

Bussin numero on 109 (sata yhdeksän/yksi-nolla-yhdeksän) tai 105 (sata viisi/yksi-nolla-viisi).

C’est le bus 109 (cent neuf) ou 105 (cent cinq).

Numéro (de spectacle, une scène, une histoire).

Toisena numeronaan hän lauloi "Horse with No Name".

En deuxième numéro, il/elle a chanté la chanson « Horse with No Name ».

Älä tee tästä numeroa.

Vuoden 2008 (kaksituhatta kymmenen) ensimmäinen numero.

Le premier numéro de (l’année) 2008 (deux mille huit).

Note, évaluation (à un examen, à un cours).

Matematiikka ja historia kiinnostivat ja aloin saada parempia numeroita muistakin aineista.

Les mathématiques et l’histoire m’intéressaient et je commençais à avoir de meilleures notes aussi dans d’autres matières.


lippu

lippuni (singular first-person)
lippumme (plural first-person)
lippusi (singular second-person)
lippunne (plural second-person)
lippunsa (third-person)


pari

Kenkäpari.

(Dans les jeux, aussi) Partenaire; adversaire.


sinne

Näetkö sinä sinne asti? — Est-ce que tu vois jusqu’à là-bas ?

Menit sinne, vaikkei saanut. — Tu y est allé, même s’il ne fallait pas.

Sinne ei tullut ketään. — Personne n’y était venu.


vodka

Du russe водка, vodka, diminutif de вода, voda (« eau »), littéralement « petite eau ».


kanne

Déverbal de kannella « rapporter, se plaindre, balancer ».

kanteet (plural nominative)
kanteen (singular genitive)
kanteiden (plural genitive)
kanteitten (plural genitive)
kannetta (singular)
kanteita (plural)
kanne ^([1]) (singular accusative)
kanteen ^([2]) (singular accusative)
kanteet (plural accusative)
kanteessa (singular)
kanteissa (plural)
kanteeseen (singular illative)
kanteisiin (plural illative)
kanteihin (plural illative)
kanteesta (singular)
kanteista (plural)
kanteella (singular)
kanteilla (plural)
kanteelle (singular)
kanteille (plural)
kanteelta (singular ablative)
kanteilta (plural ablative)
kanteena (singular essive)
kanteina (plural essive)
kanteeksi (singular)
kanteiksi (plural)
kanteetta (singular)
kanteitta (plural)
kantein (plural)
kanteine ^([3]) (plural comitative)
kanteittain (plural)
kanteitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Nostaa kanne.


side

siteet (plural nominative)
siteen (singular genitive)
siteiden (plural genitive)
siteitten (plural genitive)
sidettä (singular)
siteitä (plural)
side ^([1]) (singular accusative)
siteen ^([2]) (singular accusative)
siteet (plural accusative)
siteessä (singular)
siteissä (plural)
siteeseen (singular illative)
siteisiin (plural illative)
siteihin (plural illative)
siteestä (singular)
siteistä (plural)
siteellä (singular)
siteillä (plural)
siteelle (singular)
siteille (plural)
siteeltä (singular ablative)
siteiltä (plural ablative)
siteenä (singular essive)
siteinä (plural essive)
siteeksi (singular)
siteiksi (plural)
siteettä (singular)
siteittä (plural)
sitein (plural)
siteine ^([3]) (plural comitative)
siteittäin (plural)
siteitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Siteet muihin ihmiseen.


talo

Du proto-finnois *talo, issu des langues baltes. Semblable ou dérivé du mot talas (« abri pour bateaux ; cabane pour le séchage des poissons). Apparenté à l’estonien talu (« ferme ») ; le same du nord dállu (« maison ; ferme ») est un emprunt aux langues fenniques.

taloni (singular first-person)
talomme (plural first-person)
talosi (singular second-person)
talonne (plural second-person)
talonsa (third-person)

Talo meren tai järven rannalla on monen unelma.

Une maison au bord de la mer ou d’un lac est le rêve de beaucoup de gens.

Tässä talossa määrään minä.

C’est moi qui commande dans cette maison.

Talon isäntä tuli itse valvomaan työn etenemistä.

Le maître de la ferme est venu surveiller lui-même l’avancement du travail.

Firme, entreprise, lieu de travail, communauté de travail.

Koko talon väki osallistui pikkujouluihin.

Tout le monde à mon travail a participé à la fête du petit Noël.

Levytalo, pelitalo.


kaktus

Du latin cactus, lui-même issu du grec ancien κάκτος, káktos.


piste

Point, ponctuation qui sépare les phrases.

Näin se vain on. Piste.


vain

Vain sinä tiedät sen.

Tule vain.

Lennä vain, lintuseni. Nyt olet vapaa.

Tu peux voler, mon petit oiseau. Tu es libre maintenant.

Sano mitä vain.

Sataa aina vain.


pois

La racine lexicale en est *poik-. Le suffixe du latif -s s’est ajouté à la racine en donnant la prononciation [ˈpoiks] (voir poiks). Cette suite consonantique finale s’est simplifiée en [s]. Le mot a une valeur de finition et d’extérieur.

pois se minusta

ce n’est pas de mon genre ; moi cela, jamais

Mene pois!

Pois täältä!

Tule pois sieltä.

Haluan pois (täältä).

Lähdimme pois.

Menen pois, jos vielä huudat.

Saimme korkin pois pullosta.

Nous avons réussi à enlever le bouchon de la bouteille.

Annoin pois kaiken omaisuuteni.

Häntä vietiin pois.

Missä radiosi on?

Pelko pois!

Le tout, en se débarrassant, pour encourager.

Syö pois!

Tein läskyt pois.

Kirja ei ollut kovin mielenkiintoinen, mutta luin sen pois.

Le livre n’était pas très intéressant mais j’ai fini la lecture.

Haluan ostaa tuollaisen.

Kitaraniko? Möin sen pois.


nero

Génie, une personne très intelligente, très voyante.


matto

Du suédois matta, qui vient du latin matta.

mattoni (singular first-person)
mattomme (plural first-person)
mattosi (singular second-person)
mattonne (plural second-person)
mattonsa (third-person)


multa

Tää on multa, ota. — C’est de moi, prends.

Multa loppui voimat. — J’ai épuisé mes forces. (Littéralement « À moi, les forces sont finies. »)

Sitä on kysytty multa usein. — On me l’a demandé souvent.

Multako kysyt? — C’est à moi que tu demandes ?


tuo

Troisième personne du singulier du présent de l’indicatif du verbe tuoda.

Hän tuo juomat.


tuo

Deuxième personne du singulier du présent de l’impératif du verbe tuoda.

Tuo astiat.[tuɔ ɑstjɑt]

Tuo vasara.[tuɔʋːɑsɑrɑ]

Conjugaison négative du présent de l’indicatif du verbe tuoda.

Me emme tuo kahvia.[me emːe tuɔkːɑhʋjɑ]

Deuxième personne du singulier de la conjugaison négative du présent de l’impératif tuoda.

Älä tuo vasaraa.


ansa

ansani (singular first-person)
ansamme (plural first-person)
ansasi (singular second-person)
ansanne (plural second-person)
ansansa (third-person)


alun

alkuni (singular first-person)
alkumme (plural first-person)
alkusi (singular second-person)
alkunne (plural second-person)
alkunsa (third-person)


harva

harvempi (comparative)
harvin (superlative)
harvani (singular first-person)
harvamme (plural first-person)
harvasi (singular second-person)
harvanne (plural second-person)
harvansa (third-person)

Rare, épars, espacé, qui n’est pas dense ou qui n’est pas fréquent.

Harvat hiukset.

Puut kasvavat harvassa tässä puistossa.

Sellaiset käytöstavat ovat nykyään harvassa.

De telles manières sont rares de nos jours.

Harva on kuullut tämän kiehtovan tarinan.

Harvat ovat koskaan nähneet näitä aarteita.

Rare sont ceux qui ont eu la chance de voir ses trésors.

Olen käynyt vain harvoissa luolissa.

Je n’ai visité qu’un petit nombre de grottes.

Se on yksi niistä harvoista kerroista, kun olen oikeasti pelännyt.

C’est une des rares fois où j’ai vraiment eu peur.


narri

Hovinarri. — Le bouffon de la cour.


nolla

Se maksaa nolla euroa.


nolla

Luvussa 1000 on kolme nollaa.

Il y a trois zéros dans le chiffre 1000.

Mahdollisuutemme voittaa tämä ottelu ovat nollissa.

Nos possibilités à gagner ce match sont nulles.

Lämpötila käynee nollassa tänä yönä.

La température pourra atteindre zéro cette nuit.

Hän on pelkkä nolla.


oas

okaat (plural nominative)
okaan (singular genitive)
okaiden (plural genitive)
okaitten (plural genitive)
oasta (singular)
okaita (plural)
oas ^([1]) (singular accusative)
okaan ^([2]) (singular accusative)
okaat (plural accusative)
okaassa (singular)
okaissa (plural)
okaaseen (singular illative)
okaisiin (plural illative)
okaihin (plural illative)
okaasta (singular)
okaista (plural)
okaalla (singular)
okailla (plural)
okaalle (singular)
okaille (plural)
okaalta (singular ablative)
okailta (plural ablative)
okaana (singular essive)
okaina (plural essive)
okaaksi (singular)
okaiksi (plural)
okaatta (singular)
okaitta (plural)
okain (plural)
okaine ^([3]) (plural comitative)
okaittain (plural)
okaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


rulla

paperirulla


kaste

kasteet (plural nominative)
kasteen (singular genitive)
kasteiden (plural genitive)
kasteitten (plural genitive)
kastetta (singular)
kasteita (plural)
kaste ^([1]) (singular accusative)
kasteen ^([2]) (singular accusative)
kasteet (plural accusative)
kasteessa (singular)
kasteissa (plural)
kasteeseen (singular illative)
kasteisiin (plural illative)
kasteihin (plural illative)
kasteesta (singular)
kasteista (plural)
kasteella (singular)
kasteilla (plural)
kasteelle (singular)
kasteille (plural)
kasteelta (singular ablative)
kasteilta (plural ablative)
kasteena (singular essive)
kasteina (plural essive)
kasteeksi (singular)
kasteiksi (plural)
kasteetta (singular)
kasteitta (plural)
kastein (plural)
kasteine ^([3]) (plural comitative)
kasteittain (plural)
kasteitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


lande

landeni (singular first-person)
landemme (plural first-person)
landesi (singular second-person)
landenne (plural second-person)
landensa (third-person)

Cambrousse, province, campagne, périphérie.


juro

juroni (singular first-person)
juromme (plural first-person)
jurosi (singular second-person)
juronne (plural second-person)
juronsa (third-person)
jurompi (comparative)
juroin (superlative)


lento

lentoni (singular first-person)
lentomme (plural first-person)
lentosi (singular second-person)
lentonne (plural second-person)
lentonsa (third-person)


pano

Täytäntöönpano. — Mise en œuvre, mise en exécution.


ruma

rumempi (comparative)
rumin (superlative)


perna

pernani (singular first-person)
pernamme (plural first-person)
pernasi (singular second-person)
pernanne (plural second-person)
pernansa (third-person)


perna

pernat (plural nominative)
pernan (singular genitive)
pernoiden (plural genitive)
pernoitten (plural genitive)
pernain (plural genitive)
pernaa (singular)
pernoita (plural)
perna ^([1]) (singular accusative)
pernan ^([2]) (singular accusative)
pernat (plural accusative)
pernassa (singular)
pernoissa (plural)
pernaan (singular illative)
pernoihin (plural illative)
pernasta (singular)
pernoista (plural)
pernalla (singular)
pernoilla (plural)
pernalle (singular)
pernoille (plural)
pernalta (singular ablative)
pernoilta (plural ablative)
pernana (singular essive)
pernoina (plural essive)
pernaksi (singular)
pernoiksi (plural)
pernatta (singular)
pernoitta (plural)
pernoin (plural)
pernoine ^([3]) (plural comitative)
pernoittain (plural)
pernoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


torso

torsoni (singular first-person)
torsomme (plural first-person)
torsosi (singular second-person)
torsonne (plural second-person)
torsonsa (third-person)


nata

À comparer avec le proto-indo-européen *nat-/-e-, -d- (« roseau ») qui a produit les mots natä en suédois, nata, nessel, netla en norvégien et nettle en anglais, tous de signification apparentée (« ortie ») .

natani (singular first-person)
natamme (plural first-person)
natasi (singular second-person)
natanne (plural second-person)
natansa (third-person)

Meillä siis seuraavat allergiat: nata, tuoksukki, puna-apila

Par conséquent, nous souffrons des allergies suivantes : fétuque, herbe à poux et trèfle rouge.

Pidän nadasta.


ase

aseet (plural nominative)
aseen (singular genitive)
aseiden (plural genitive)
aseitten (plural genitive)
asetta (singular)
aseita (plural)
ase ^([1]) (singular accusative)
aseen ^([2]) (singular accusative)
aseet (plural accusative)
aseessa (singular)
aseissa (plural)
aseeseen (singular illative)
aseisiin (plural illative)
aseihin (plural illative)
aseesta (singular)
aseista (plural)
aseella (singular)
aseilla (plural)
aseelle (singular)
aseille (plural)
aseelta (singular ablative)
aseilta (plural ablative)
aseena (singular essive)
aseina (plural essive)
aseeksi (singular)
aseiksi (plural)
aseetta (singular)
aseitta (plural)
asein (plural)
aseine ^([3]) (plural comitative)
aseittain (plural)
aseitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Ustensile de table, désigne le couteau, la fourchette et la cuillère.

Pöydästä puutuvat aseet.

Il n’y a pas avec quoi manger sur la table.


laiton

Dérivé de laki (« lois »), avec le suffixe -ton.

Illégal, illicite, non-conforme aux lois.

Irrégulier, illégitime, défendu, non-conforme aux règles.


leukemia

Du grec ancien λευκός (leukos), « blanc » ; et αίμα (aima), « sang ».


alas

Dérivé latif de la racine lexicale *alə-. Voir aussi ali, ala.

Menen alas.

Katso alas.

Kuningas alas!


Pori

Olen Porissa. — Je suis à Pori.

Olen (kotoisin) Porista. — Je viens de Pori./ Je suis originaire de Pori.

Tulen Porista. — Je viens de venir de Pori.


sees

Taivas on sees.


tera-

Du grec ancien τέρας, téras (« monstre »).


pizza

pizzani (singular first-person)
pizzamme (plural first-person)
pizzasi (singular second-person)
pizzanne (plural second-person)
pizzansa (third-person)


lava

lavani (singular first-person)
lavamme (plural first-person)
lavasi (singular second-person)
lavanne (plural second-person)
lavansa (third-person)


kilo-

Du français kilo-, lui-même issu du grec ancien χίλιοι, khílioi (« mille »).


Madrid

Tänne tullaan jo nyt Madridista, pian tullaan myös Pariisista.

Helena Petäistö, Nizza, Cannes, Biarritz à la Helena Petäistö, 2015, page 174


sauna

Du proto-finno-same *sakńa (« logement d’hiver, trou creusé dans la neige comme abri provisoire »). ^([1])

Apparenté à sávdni en same du Nord, saun en estonien, sōna en live, soakna en carélien.

^([1]) Proto-finno-same est mis ici dans l’attente d’une traduction adéquate de l’anglais proto-Finnic. Par ailleurs, la composition des familles ancestrales des langues ouraliennes est encore un sujet très débattu.


veto

(Nom 1) (Date à préciser) Du verbe vetää.

(Nom 2) (Date à préciser) Du latin veto (« j’interdis »). Quand bien même il ne serait pas apparenté avec le premier, des connotations existent entre les deux dans la langue. C’est parce que l’on peut voir des points communs entre refuser et retirer.

vetoni (singular first-person)
vetomme (plural first-person)
vetosi (singular second-person)
vetonne (plural second-person)
vetonsa (third-person)

Se oli teiltä todella hyvä veto.

Täällä käy kylmä veto.

Minulla alkaa olla veto lopussa.

Veto, että et kehtaa sanoa sitä hänelle päin naamaa.

Un pari, que tu n’oses pas le lui dire en face.

Course, voie, marche, allure (sur la, à la).

Oletpa hyvässä vedossa tänään.

Voilà que tu es sur la bonne voie aujourd’hui.

Autoni ei ole parhaassa mahdollisessa vedossa.

Ma voiture ne va pas à sa meilleure allure possible.

Maailmantalous ei ole kovin hyvässä vedossa.

L’économie mondiale n’est pas sur la bonne voie.


déjà vu

(Siècle à préciser) Du français déjà-vu.


laser

laserit (plural nominative)
laserin (singular genitive)
lasereiden (plural genitive)
lasereitten (plural genitive)
laseria (singular)
lasereita (plural)
laser ^([1]) (singular accusative)
laserin ^([2]) (singular accusative)
laserit (plural accusative)
laserissa (singular)
lasereissa (plural)
laseriseen (singular illative)
lasereisiin (plural illative)
lasereihin (plural illative)
laserista (singular)
lasereista (plural)
laserilla (singular)
lasereilla (plural)
laserille (singular)
lasereille (plural)
laserilta (singular ablative)
lasereilta (plural ablative)
laserina (singular essive)
lasereina (plural essive)
laseriksi (singular)
lasereiksi (plural)
laseritta (singular)
lasereitta (plural)
laserein (plural)
lasereine ^([3]) (plural comitative)
lasereittain (plural)
lasereitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


manner

Issu de la même racine lexicale que maa (terre).

Continent (dans le sens géologique ou climatologique).

Terre ferme, continent (opposé à l’espace côtière et à l’espace maritime).


manner

mannerilmasto — climat contiental

mannerlaatta — plaque continentale

Manner-Eurooppa — l’Europe continetale


arki

arjet (plural nominative)
arjen (singular genitive)
arkien (plural genitive)
arkea (singular)
arkia (plural)
arki ^([1]) (singular accusative)
arjen ^([2]) (singular accusative)
arjet (plural accusative)
arjessa (singular)
arjissa (plural)
arkeen (singular illative)
arkiin (plural illative)
arjesta (singular)
arjista (plural)
arjella (singular)
arjilla (plural)
arjelle (singular)
arjille (plural)
arjelta (singular ablative)
arjilta (plural ablative)
arkena (singular essive)
arkina (plural essive)
arjeksi (singular)
arjiksi (plural)
arjetta (singular)
arjitta (plural)
arjin (plural)
arkine- ^([3]) (plural comitative)
arjittain (plural)
arjitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Jour de travail, jour d’école, jour normal, semaine (souvent de lundi à vendredi).

Kauppa on auki arkena yhdeksästä kahteenkymmeneen.

Le magasin est ouvert en semaine de neuf heures à vingt heures.


abi

Candidat à l'examen de fin d'études (au lycée); étudiant de dernière année au lycée.


sori

Sori, mun pitää päästä tästä.

Sori, en huomannut teitä !

Oho, sori! Pudotin maljakkosi. (assez nonchalant)

Sori, mut mulla ois vähän kiire.

Sori, mun moka! (de « Sorry, my bad! »)


sula

sulempi (comparative)
sulin (superlative)

Fondu, liquide, fluide, dans un état liquide.

Voi on nyt sulaa. — Le beurre est maintenant fondu.

Fondu, navigable, ouvert, accessible, dépourvu de la glace.

Satama on sula. — Le port est ouvert (après avoir été bloqué par la glace).

Sehän olisi sulaa hulluutta. — Dis-donc, ce serait de la folie pure.

He elävät sulassa sovussa. — Ils vivent dans une entente parfaite.


kori

Carrosserie (enveloppe rigide d'une automobile)


pusu

pusuni (singular first-person)
pusumme (plural first-person)
pususi (singular second-person)
pusunne (plural second-person)
pusunsa (third-person)


olo

Le déverbal de olla « être, avoir, y avoir ».

Sentiment, sensation, bien-être, mal-être.

Onko olosi jo parempi? – Est-ce que tu te sens déjà mieux ? (Littéralement : Est-ce que ton état est déjà mieux)

Juoksemisesta tuli hyvä olo. — Je me sens bien après avoir couru.

Ei tälläisissa oloissa voi työskennellä . – On peut pas travailler dans ces conditions.

Elää huonoissa oloissa. – Vivre dans des mauvaises conditions.

Sotaolot. – Conditions de guerre.


luku

Dérivé du verbe lukea dont la signification originelle était « compter » – aujourd’hui « lire ». Depuis les écritures du XVIᵉ siècle on constate que le mot signifie aussi « chapitre » et « lecture ».

Le mot a des correspondances exactes dans les langues voisines luku en carélien, lu’g en livonien et lohku en same du Nord. Parmi les significations du mot luku en estonien on trouve nombre « affaire », « cas », « endroit » ou encore « pièce ». Les langues plus lointaines ont des mots correspondants moins proches par leur signification et leur morphologie.

lukuni (singular first-person)
lukumme (plural first-person)
lukusi (singular second-person)
lukunne (plural second-person)
lukunsa (third-person)

Nombre, chiffre quand il s’agit de la représentation d’une valeur numérique.

100 on luku.

Chapitre (section d’un livre (kirja) ou d’un recueil de lois (laki)).

Tässä kirjassa on viisi lukua.

Kolmannen luvun toisen kappaleen alku on virheellinen.

Dans le troisième chapitre, le début du deuxième paragraphe est incorrect.

Yksikkö ja monikko ovat suomen kielen kieliopilliset luvut.

Le singulier et le pluriel sont les nombres grammaticaux du finnois.

Siècle, décennie et l’expression « les années… » dans des mots composés.

1950-luku, 1800-luku, 80-luku

La décennie 1950 / Les années 1950, le XIXᵉ siècle, les années 80.

Lecture, procédé pour lire des données sans les modifier.

vain luku

Lecture, surtout en affixe de nombreux mots composés.

Meillä on uusi lukujärjestys.

Nous avons un nouvel emploi du temps (litt. : Nous avons un nouvel ordre de lecture).

Nyt sähkömittarin lukeminen tapahtuu etälukuna.

Désormais, la lecture du compteur d’électricité se fait en lecture à distance.

Luku viiteen. - Yksi, kaksi, kolme, neljä, viisi.

Compte jusqu’à cinq. - Un, deux, trois, quatre, cinq.

Ottaa luku maatilan lehmistä.

Otan lukuloman, sillä tenttiin lukuun kannattaa varata aikaa.

Je me permets une pause de révision car une bonne révision prend du temps.

Minulla on historian luku kesken.

Mes études d’histoire n’est pas encore finie.

Enchantement, récitation d’un enchantement. → voir madonluku.

Taikuri lausui lukunsa.

Se on ihan oma lukunsa.


Itävalta

Composé de itä (« est ») et de valta (« puissance »). Calque de l’allemand Österreich.


Ranska

Place des Terreaux oli Ranskan suuren vallankumouksen aikana giljotiinin sijantipaikka Lyonissa.

La Place des Terreaux était l’emplacement de la guillotine à Lyon pendant la grande Révolution française.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 186


Korea

Koreat (plural nominative)
Korean (singular genitive)
Koreoiden (plural genitive)
Koreoitten (plural genitive)
Koreata (singular)
Koreoita (plural)
Korea ^([1]) (singular accusative)
Korean ^([2]) (singular accusative)
Koreat (plural accusative)
Koreassa (singular)
Koreoissa (plural)
Koreahan (singular illative)
Koreoihin (plural illative)
Koreasta (singular)
Koreoista (plural)
Korealla (singular)
Koreoilla (plural)
Korealle (singular)
Koreoille (plural)
Korealta (singular ablative)
Koreoilta (plural ablative)
Koreana (singular essive)
Koreoina (plural essive)
Koreaksi (singular)
Koreoiksi (plural)
Koreatta (singular)
Koreoitta (plural)
Koreoin (plural)
Koreoine ^([3]) (plural comitative)
Koreoittain (plural)
Koreoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Pariisi

Olla Pariisissa.

Eikä ainakaan palata Pariisiin, missä ystävät odottavat Lyonin kuuluisia herkkutuliaisia.

Et surtout ne pas retourner à Paris où des amis attendront les fameuses gourmandises lyonnaises.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 183


helikopteri

helikopterit (plural nominative)
helikopterin (singular genitive)
helikopterien (plural genitive)
helikoptereiden (plural genitive)
helikoptereitten (plural genitive)
helikopteria (singular)
helikoptereita (plural)
helikopteri ^([1]) (singular accusative)
helikopterin ^([2]) (singular accusative)
helikopterit (plural accusative)
helikopterissa (singular)
helikoptereissa (plural)
helikopteririn (singular illative)
helikoptereihin (plural illative)
helikopterista (singular)
helikoptereista (plural)
helikopterilla (singular)
helikoptereilla (plural)
helikopterille (singular)
helikoptereille (plural)
helikopterilta (singular ablative)
helikoptereilta (plural ablative)
helikopterina (singular essive)
helikoptereina (plural essive)
helikopteriksi (singular)
helikoptereiksi (plural)
helikopteritta (singular)
helikoptereitta (plural)
helikopterein (plural)
helikoptereine ^([3]) (plural comitative)
helikoptereittain (plural)
helikoptereitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Abu Dhabi

Abu Dhabi (ville et capitale de cet émirat).


Lyon

Lyon rikastui myös kukoistavalla silkkiteollisuudellaan.


aine

Olla aineissa.


ammon

ammoni (singular first-person)
ammomme (plural first-person)
ammosi (singular second-person)
ammonne (plural second-person)
ammonsa (third-person)


latva-artisokka

De latva « cime » et de artisokka « artichaut ».


kirahvi

kirahvit (plural nominative)
kirahvin (singular genitive)
kirahvien (plural genitive)
kirahveiden (plural genitive)
kirahveitten (plural genitive)
kirahvia (singular)
kirahveita (plural)
kirahvi ^([1]) (singular accusative)
kirahvin ^([2]) (singular accusative)
kirahvit (plural accusative)
kirahvissa (singular)
kirahveissa (plural)
kirahviin (singular illative)
kirahveihin (plural illative)
kirahvista (singular)
kirahveista (plural)
kirahvilla (singular)
kirahveilla (plural)
kirahville (singular)
kirahveille (plural)
kirahvilta (singular ablative)
kirahveilta (plural ablative)
kirahvina (singular essive)
kirahveina (plural essive)
kirahviksi (singular)
kirahveiksi (plural)
kirahvitta (singular)
kirahveitta (plural)
kirahvein (plural)
kirahveine ^([3]) (plural comitative)
kirahveittain (plural)
kirahveitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


lentopallo

De lento (« vol ») et de pallo (« ballon »).

lentopalloni (singular first-person)
lentopallomme (plural first-person)
lentopallosi (singular second-person)
lentopallonne (plural second-person)
lentopallonsa (third-person)


lieju

liejuni (singular first-person)
liejumme (plural first-person)
liejusi (singular second-person)
liejunne (plural second-person)
liejunsa (third-person)


ladata

(Date à préciser) Du suédois ladda (« charger »).

Charger (un véhicule, une arme, de l’électricité).


vitsi

Sinullapa on hyviä vitsejä.

Hänellä on nyt vitsit vähissä.

Il/elle n’a pas beaucoup à rire maintenant. (littéralement) Les blagues lui manquent maintenant.

Miten sellainen voisi toimia?


sateenvarjo

De sade « pluie », et de varjo « ombre, abri ».

sateenvarjoni (singular first-person)
sateenvarjomme (plural first-person)
sateenvarjosi (singular second-person)
sateenvarjonne (plural second-person)
sateenvarjonsa (third-person)


demoni

demonit (plural nominative)
demonin (singular genitive)
demonien (plural genitive)
demoneiden (plural genitive)
demoneitten (plural genitive)
demonia (singular)
demoneita (plural)
demoni ^([1]) (singular accusative)
demonin ^([2]) (singular accusative)
demonit (plural accusative)
demonissa (singular)
demoneissa (plural)
demoninin (singular illative)
demoneihin (plural illative)
demonista (singular)
demoneista (plural)
demonilla (singular)
demoneilla (plural)
demonille (singular)
demoneille (plural)
demonilta (singular ablative)
demoneilta (plural ablative)
demonina (singular essive)
demoneina (plural essive)
demoniksi (singular)
demoneiksi (plural)
demonitta (singular)
demoneitta (plural)
demonein (plural)
demoneine ^([3]) (plural comitative)
demoneittain (plural)
demoneitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Hampuri

Du nom de la ville en allemand qui est Hamburg.


Burgas

Transcription du nom bulgare de la ville.


kryptozoologia

Dérivé de zoologia, avec le préfixe krypto-.


Kairo

Kairossa. — Au Caire.

Kairon liepeillä. — Aux alentours du Caire.


Napoli

De l’italien Napoli, dérivé du latin Neapolis.


ei

Il se traduit par ne (… pas), mais se comporte comme un verbe auxiliaire ou modal négatif.

Hän ei juokse.

Älä puhu ruoka suussa.

Oletko rikas? - En ole.

Est-ce que tu es riche ? - Non, je ne le suis pas.

Uiko hän? - Ei, hän ei ui.

Iltavalaistun Eiffel-tornin lumous ei haihdu koskaan, vaan se yllättää aina vielä vuosienkin kuluttua.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 65

Oletko rikas? - En.

Onko sinulla rahaa? - Ei.

Est-ce que tu as de l’argent sur toi ? - Non.

S’arrêter, déconner, plaisanter, sérieux (différentes valeurs de älä).

Hyppään! - Älä!

Oli hyvä leffa. - Älä!

C’était un super film. - Tu déconnes ! (d’accord)

Pariisi on Ranskan pääkaupunki. - Älä!?

Paris est la capitale de la France. - Tu plaisantes !? (ton ironique)


ei

Il est possible de produire une négation « cachée » en omettant le ei, car le verbe qui le suit est dans le participe négatif. Surtout en poésie, mais plus fréquemment avec un autre mot portant la négation. Ce type de négation correspond à ne tout seul.

[Ei] siellä ketään ole — Mais, il n’y a personne.

Haluaisitko lisää kahvia? - Ei kiitos/Kiitos ei.

Voudrais-tu encore du café ? - Non merci / Merci, je suis satisfait(e).

Voitko tulla tänne? - Ei!.

Voi ei! Autoni hajosi, siihen loppui matkanteko.

Oh non ! Ma voiture est tombée en panne, fini le trajet.

Ei muuta kuin menoksi!


kansantalous

Ce terme se construit du qualifiant « kansa » (peuple) au génitif et du qualifié « talous » (économie).


muisti

Mémoire (machine, capacité à sauvegarder et à lire des données).


tyttö

D’une langue germanique, à comparer avec le suédois dotter (« fille (féminin de fils) »).

tyttöni (singular first-person)
tyttömme (plural first-person)
tyttösi (singular second-person)
tyttönne (plural second-person)
tyttönsä (third-person)


emäs

Emäs reagoi hapon kanssa.

Emäken pH-arvo on suurempi kuin 7.


baari

Tänään baariin kaverit, vai mitä? — Aujord’hui en boîte, n’est-ce pas ?


pankki

pankkikortti, pankkijärjestelmä


hamppu

hamppuni (singular first-person)
hamppumme (plural first-person)
hamppusi (singular second-person)
hamppunne (plural second-person)
hamppunsa (third-person)


kirjanpito

kirjanpitoni (singular first-person)
kirjanpitomme (plural first-person)
kirjanpitosi (singular second-person)
kirjanpitonne (plural second-person)
kirjanpitonsa (third-person)


geomorfologia

Dérivé de morfologia, avec le préfixe geo-.


Elsass

Alsace (région française, utilisé surtout en Histoire).


linja-auto

Composé de linja (« ligne ») et de auto (« voiture, auto »).

linja-autoni (singular first-person)
linja-automme (plural first-person)
linja-autosi (singular second-person)
linja-autonne (plural second-person)
linja-autonsa (third-person)


Jakarta

De l’indonésien Jakarta, lui-même issu du sanskrit जयकर्त, jayakarta (« acte victorieux »).


Kenia

Du nom du plus haut sommet de ce pays, le mont Kirinyaga, signifiant en kikuyu Mont Brillant ou Mont de l’autruche selon les interprétations.


omenapuu

Des mots omena (la pomme) et puu (l'arbre).


Alsace

Alsace on Ranskan sisällä ainoa alue, jonka asukkailla on vähemmistöstatus.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 141


kiuru

kiuruni (singular first-person)
kiurumme (plural first-person)
kiurusi (singular second-person)
kiurunne (plural second-person)
kiurunsa (third-person)


leivo

leivoni (singular first-person)
leivomme (plural first-person)
leivosi (singular second-person)
leivonne (plural second-person)
leivonsa (third-person)


leivo

Conjugaison négative du présent de l’indicatif de leipoa.

Me emme leivo.

Présent de l’impératif de la deuxième personne du singulier de leipoa.

Leivo kakku.

Conjugaison négative du présent de l’impératif de la deuxième personne du singulier de leipoa.

Älä leivo vielä.


soittaa

Sonner, tinter, faire entendre quelque son.

Soittaa kelloa.

Sinä soitat pianoa, minä selloa.

Téléphoner, appeler, passer un coup de fil.

Soitanko poliisin?

Bavarder, se plaindre, faire l’arrogant (avec suu, la bouche).

Hän soittaa jatkuvasti suutansa.

Il/elle bavarde sans cesse. (litt. « Il se joue la bouche. »)


asu

asuni (singular first-person)
asumme (plural first-person)
asusi (singular second-person)
asunne (plural second-person)
asunsa (third-person)


jälkiruoka

De jälki (« après ») et ruoka (« plat d’un repas »).


Tadžikistan

Du russe Таджикистан, Tadžikistan (« pays des Tadjiks »).


öö

Öö, en minä tiedä. — Euh, je ne sais pas.

Älä ole öö. — Ne sois pas dans la lune.


kusi

Käymälän lattialla on kusta. — Il y a de la pisse n’importe où dans la toilette.

Kusilammiko. — Flaque d’urine.

Olla kusella. — Uriner.

Olla kusessa. — Être dans la merde.

Päästä kusesta. — Se retirer de la merde.


marsu

marsuni (singular first-person)
marsumme (plural first-person)
marsusi (singular second-person)
marsunne (plural second-person)
marsunsa (third-person)


murre

1. Apparenté au verbe mureta « dégrader, éroder, broyer intransitif ».

2. De l’onomatopée mur(r), apparenté au verbe murista « gronder ».

murteet (plural nominative)
murteen (singular genitive)
murteiden (plural genitive)
murteitten (plural genitive)
murretta (singular)
murteita (plural)
murre ^([1]) (singular accusative)
murteen ^([2]) (singular accusative)
murteet (plural accusative)
murteessa (singular)
murteissa (plural)
murteeseen (singular illative)
murteisiin (plural illative)
murteihin (plural illative)
murteesta (singular)
murteista (plural)
murteella (singular)
murteilla (plural)
murteelle (singular)
murteille (plural)
murteelta (singular ablative)
murteilta (plural ablative)
murteena (singular essive)
murteina (plural essive)
murteeksi (singular)
murteiksi (plural)
murteetta (singular)
murteitta (plural)
murtein (plural)
murteine ^([3]) (plural comitative)
murteittain (plural)
murteitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


liki

Près, de près, à peu près, quasi, quasiment, presque, à côté, de justesse, carrément.

Auto maksoi liki kaksisataa tuhatta euroa. — La voiture a couté de près deux cent mille euros.

Olen liki onnellinen. — Je suis quasiment heureux.

Musta auto tulin niin liki, että olimme ajaa metsään. — Une voiture noire nous a flanqué de si près, que nous avions failli passer dans le décor.

Oli ihan likellä, ettei se toinen auto törmännyt meihin. — C'était de toute justesse que l’autre voiture n’aurait cogné la nôtre.

Se on liki madotonta. — C'est carrément impossible.


liki

Likiarvo. — Valeur approximative.

Likimain. — À peu près (par).

Minun päälleni käytiin likimain tässä. — On m’a sautté dessus à peu près par ici.


Arabiemiirikunnat

De arabi « arabe » et de emiirikunta « émirat » au pluriel.

Émirats arabes unis (État situé au sud-est de l’Arabie).


suksi

sukset (plural nominative)
suksen (singular genitive)
suksien (plural genitive)
suksea (singular)
suksia (plural)
suksi ^([1]) (singular accusative)
suksen ^([2]) (singular accusative)
sukset (plural accusative)
suksessa (singular)
suksissa (plural)
sukseen (singular illative)
suksiin (plural illative)
suksesta (singular)
suksista (plural)
suksella (singular)
suksilla (plural)
sukselle (singular)
suksille (plural)
sukselta (singular ablative)
suksilta (plural ablative)
suksena (singular essive)
suksina (plural essive)
sukseksi (singular)
suksiksi (plural)
suksetta (singular)
suksitta (plural)
suksin (plural)
suksine- ^([3]) (plural comitative)
suksittain (plural)
suksitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Uzbekistan

Via le russe Узбекистан, Uzbekistán, de l’ouzbek Oʻzbekiston.


Vietnam

Du vietnamien Việt Nam, lui-même issu du chinois classique 越南.


Málaga

De l’espagnol Málaga, issu du latin Malaca.


Réunion

Réunion (département français d’outre-mer).


Nunavut

De l’anglais Nunavut ou du français Nunavut.


Manitoba

(Date à préciser) Terme emprunté de l’anglais Manitoba.


concierge

(Date à préciser) Du français concierge, issu de l'ancien français conserve, lui-même issu du latin conservus (« co-serviteur »).


moi

Moi! Mitä kuuluu?

Salut, au revoir (souvent répété une fois).

Moi moi! Nähdään pian.


toi

Heitä toi roskiin.

Toi omena on homeessa.


moite

Déverbal de moittia « réprimander, blâmer, observer (faire une observation) ».

moitteet (plural nominative)
moitteen (singular genitive)
moitteiden (plural genitive)
moitteitan (plural genitive)
moitetta (singular)
moitteita (plural)
moite ^([1]) (singular accusative)
moitteen ^([2]) (singular accusative)
moitteet (plural accusative)
moitteessa (singular)
moiissa (plural)
moitteeseen (singular illative)
moiisiin (plural illative)
moiihin (plural illative)
moitteesta (singular)
moiista (plural)
moitteella (singular)
moiilla (plural)
moitteelle (singular)
moiille (plural)
moitteelta (singular ablative)
moiilta (plural ablative)
moitteena (singular essive)
moiina (plural essive)
moitteeksi (singular)
moiiksi (plural)
moitteetta (singular)
moiitta (plural)
moiin (plural)
moiine ^([3]) (plural comitative)
moiittain (plural)
moiitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


nain

Première personne singulière du présent indicatif de naida.

Première personne singulière du passé indicatif de naida.


itku

itkuni (singular first-person)
itkumme (plural first-person)
itkusi (singular second-person)
itkunne (plural second-person)
itkunsa (third-person)


silakka

Hareng de la Baltique (poisson Clupea harengus membras).


raide

raiteet (plural nominative)
raiteen (singular genitive)
raiteiden (plural genitive)
raiteitten (plural genitive)
raidetta (singular)
raiteita (plural)
raide ^([1]) (singular accusative)
raiteen ^([2]) (singular accusative)
raiteet (plural accusative)
raiteessa (singular)
raiteissa (plural)
raiteeseen (singular illative)
raiteisiin (plural illative)
raiteihin (plural illative)
raiteesta (singular)
raiteista (plural)
raiteella (singular)
raiteilla (plural)
raiteelle (singular)
raiteille (plural)
raiteelta (singular ablative)
raiteilta (plural ablative)
raiteena (singular essive)
raiteina (plural essive)
raiteeksi (singular)
raiteiksi (plural)
raiteetta (singular)
raiteitta (plural)
raitein (plural)
raiteine ^([3]) (plural comitative)
raiteittain (plural)
raiteitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Skotlanti

Écosse (partie nord de la Grande-Bretagne).


jääkaappi

Des noms jää (« glace ») et kaappi (« placard »).

\ˈjæːˌkɑː.pːi\


Alankomaat

Composé de alanko (« bassin, terre basse ») et de maa (« pays »). Calque du néerlandais Nederland.


Los Angeles

De l’anglais Los Angeles, lui-même issu de l’espagnol los ángeles (« les anges »).


hanke

hankkeet (plural nominative)
hankkeen (singular genitive)
hankkeiden (plural genitive)
hankkeitten (plural genitive)
hanketta (singular)
hankkeita (plural)
hanke ^([1]) (singular accusative)
hankkeen ^([2]) (singular accusative)
hankkeet (plural accusative)
hankkeessa (singular)
hankkeissa (plural)
hankkeeseen (singular illative)
hankkeisiin (plural illative)
hankkeihin (plural illative)
hankkeesta (singular)
hankkeista (plural)
hankkeella (singular)
hankkeilla (plural)
hankkeelle (singular)
hankkeille (plural)
hankkeelta (singular ablative)
hankkeilta (plural ablative)
hankkeena (singular essive)
hankkeina (plural essive)
hankkeeksi (singular)
hankkeiksi (plural)
hankkeetta (singular)
hankkeitta (plural)
hankkein (plural)
hankkeine ^([3]) (plural comitative)
hankkeittain (plural)
hankkeitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


merimetso

De meri (« mer ») et de metso (« grand tétras »).

merimetsoni (singular first-person)
merimetsomme (plural first-person)
merimetsosi (singular second-person)
merimetsonne (plural second-person)
merimetsonsa (third-person)


köyhät ritarit

De köyhä (« pauvre ») et ritari (« chevalier »).


Venäjä

Contrairement aux autres noms de pays, on utilise les cas externes pour exprimer être dans le pays, aller dans le pays et quitter le pays.


Moskova

Moscou, gouvernement russe (historiquement soviétique aussi).


alta

Soudimme sillan alta.

Kissa hyppäsi pöydän alta.

Estin kirjaa myös sängyn alta.

J’ai aussi cherché le livre sous le lit.

Devant, sous de quelque chose qui s’approche.

Auto tulee, mennään pois alta.

Une voiture vient, ne nous laissons pas devant.

Tein tehtävät pois alta.

J’ai fait les tâches qu’elles ne me gênent plus.


kelta

Emprunt balte, comparer à geltas en lituanien.

keltani (singular first-person)
keltamme (plural first-person)
keltasi (singular second-person)
keltanne (plural second-person)
keltansa (third-person)


korea

Adjectif 2. Du nom de la pénisule Korea.

koreampi (comparative)
korein (superlative)

Tuolla naisella on korea mekko. — Cette femme porte une élégante robe.

Pöyssä on korea kattaus. — La table a une mise décorée.

Kävellä korein askelin. — Marcher à pas élégants.


jono

jononi (singular first-person)
jonomme (plural first-person)
jonosi (singular second-person)
jononne (plural second-person)
jononsa (third-person)

Pisää jonoon.

Mennä jonoon.

Suite, continuation régulière de valeurs.

Esimerkiksi, {1, 3, 5, 7, 9, …} on jono.

Par exemple, {1, 3, 5, 7, 9, …} est une suite.

Mekkijono.


kesto

kestoni (singular first-person)
kestomme (plural first-person)
kestosi (singular second-person)
kestonne (plural second-person)
kestonsa (third-person)


latva

latvani (singular first-person)
latvamme (plural first-person)
latvasi (singular second-person)
latvanne (plural second-person)
latvansa (third-person)

Cours supérieur (d'un fleuve ou d'une rivière)


povi

Hän lepää maan povessa.


rasti

Rasti ruutuun. — Case à cocher.

(Sport) Balise, poste de contrôle, coche (marque sur la carte), dans la course d’orientation.


peli

pelini (singular first-person)
pelimme (plural first-person)
pelisi (singular second-person)
pelinne (plural second-person)
pelinsä (third-person)

Šakkipeli.

Lautapeli.

Korttipeli.

Mille nimelle peli tallennetaan?

Aika siisti peli sulla on alla.

Mitä peliä tämä on olevinaan?

Tämä peli ei vetele!

Nyt pelin nimi on, että…

Maintenant, il s’agit de… / Maintenant, c’est l’histoire de…

Juostaan karkuun, kun hän on vielä poissa pelistä.

Prenons la fuite tant qu’il/elle est encore hors du jeu.

Pelata likaista peliä.


Euraasia

Le début de Eurooppa (« Europe ») continué par Aasia (« Asie »).


Etelämanner

De etelä (« sud ») et de manner (« continent »).


Karjala

Carélie (région historique et géographique).


kota

Du proto-ougrien *koto. Cognat avec le same goahti de même sens pour la tente. D’autres cognats sont en estonien kodu et en hongrois ház.


ties

Dieu sait, je ne sais, on ne sait (qui, où, quand, comment, etc.).

Olen sanonut sen jo ties monta kertaa.

Je l’ai déjà dit je ne sais combien de fois.


velka

velkani (singular first-person)
velkamme (plural first-person)
velkasi (singular second-person)
velkanne (plural second-person)
velkansa (third-person)


varo

De la racine lexicale *varə-, et il en est un des plus simples descendants. La racine serait commune avec des mots comme vara (« ressource », « moyen », « réserve »), vartija (« gardien ») et probablement aussi vaara (« danger »). Son origine est germanique, comparer les mots anglais warn, ward et beware. À rapprocher du français garde.

varoni (singular first-person)
varomme (plural first-person)
varosi (singular second-person)
varonne (plural second-person)
varonsa (third-person)

Olla varuillaan.

Ottaa muonaa varoksi.


varo

De précaution, vigilance, prudence, garde.

Varotoimenpide.


viro

Osaatko viroa?


blini

(Siècle à préciser) Transcription du russe блини, bliný, pluriel de блин, qui signifie crêpe. C’est donc à l’origine un pluriel.


Biarritz

Ja sitten Biarritz, erikoinen luonnonlahja valtameren rannalla, on hienostuneella tavalla idyllinen paikka, jolla on lisäksi erikoislaatuinen sijainti Baskimaan sisällä.

Helena Petäistö, Nizza, Cannes, Biarriz à la Helena Petäistö, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, 2013, page 8


Sudan

De l’arabe السودان, as-Sūdān, de l’expression balad as-sūdaan (« pays des Noirs »).


koon

Étymologie manquante ou incomplète. Si vous la connaissez, vous pouvez l’ajouter en cliquant ici.


paljas

Hänen napansa on paljaana. — Son nombril est dévoilé.

Tämä kohta on lumesta paljaana. — Cet endroit-là est découvert de neige.

Ystäväni ojensi minulle paljaan kätensä. — Mon ami(e) me tendait sa simple main.

Kävellä paljain jaloin. — Marcher à nu-pieds.

Alue on paljas; sitä eivät puut peitä. — La région est nue ; les arbres ne la couvrent pas.

Kaatoiko hän muka karhun paljain käsin? — A-t-il/elle vraiment battu un ours qu’avec ses propres mains ?

Olla paljailla. — Être à sec.


pappa

pappani (singular first-person)
pappamme (plural first-person)
pappasi (singular second-person)
pappanne (plural second-person)
pappansa (third-person)


vasten

Laitetaan sohva tuota seinää vasten. : « Mettons le sofa contre ce mur-là. »


pääsiäinen

pääsisäinen (singular nominative)
pääsisäiset (plural nominative)
pääsisäisen (singular genitive)
pääsisäisten (plural genitive)
pääsisäisien (plural genitive)
pääsisäistä (singular)
pääsisäisiä (plural)
pääsisäinen ^([1]) (singular accusative)
pääsisäisen ^([2]) (singular accusative)
pääsisäiset (plural accusative)
pääsisäisessä (singular)
pääsisäisissä (plural)
pääsisäiseen (singular illative)
pääsisäisiin (plural illative)
pääsisäisestä (singular)
pääsisäisistä (plural)
pääsisäisellä (singular)
pääsisäisillä (plural)
pääsisäiselle (singular)
pääsisäisille (plural)
pääsisäiseltä (singular ablative)
pääsisäisiltä (plural ablative)
pääsisäisenä (singular essive)
pääsisäisinä (plural essive)
pääsisäiseksi (singular)
pääsisäisiksi (plural)
pääsisäisettä (singular)
pääsisäisittä (plural)
pääsisäisin (plural)
pääsisäisine ^([3]) (plural comitative)
pääsisäisittäin (plural)
pääsisäisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


Kap Verde

Cap-Vert (archipel au large de l’Afrique).


Trinidad ja Tobago

Trinité-et-Tobago (état insulaire américain).


Kööpenhamina

Du suédois Köpenhamn. La partie hamina est aussi un mot du finnois, bien que rare, et signifie havre.


Jordania

Du latin Jordania (« pays du Jourdain »).


vittu

vittuni (singular first-person)
vittumme (plural first-person)
vittusi (singular second-person)
vittunne (plural second-person)
vittunsa (third-person)

Vittu, kun ei suju mikään.

Ne ajo vitun lujaa.

Vitun huora!


Anguilla

Anguilla (territoire britannique d’outre-mer).


tiu

tiut (plural nominative)
tiun (singular genitive)
tiiden (plural genitive)
tiitten (plural genitive)
tiuta (singular)
tiita (plural)
tiu ^([1]) (singular accusative)
tiun ^([2]) (singular accusative)
tiut (plural accusative)
tiussa (singular)
tiissa (plural)
tiuhan (singular illative)
tiihin (plural illative)
tiusta (singular)
tiista (plural)
tiulla (singular)
tiilla (plural)
tiulle (singular)
tiille (plural)
tiulta (singular ablative)
tiilta (plural ablative)
tiuna (singular essive)
tiina (plural essive)
tiuksi (singular)
tiiksi (plural)
tiutta (singular)
tiitta (plural)
tiin (plural)
tiine ^([3]) (plural comitative)
tiittain (plural)
tiitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Vingt, vingtaine. Au sens propre un ensemble de vingt œufs.


Australia

Australie (île et continent du Pacifique).


Georgia

(Nom propre 1) Du latin Georgia.
(Nom propre 2) De l’anglais Georgia.


thai

Du thaï ไทย, Tai (« Thaï »), lui-même issu du chinois archaïque 大 (« grand »).


Bosnia ja Hertsegovina

Transcription du mot d’origine Bosna i Hercegovina.


Suomi

De Saami, nom indigène du peuple baltique.


hikka

hikkani (singular first-person)
hikkamme (plural first-person)
hikkasi (singular second-person)
hikkanne (plural second-person)
hikkansa (third-person)


Kypros

Du latin Cyprus, emprunté au grec ancien Κύπρος, Kúpros.


Serbia ja Montenegro

Serbie-et-Monténégro, pays des Balkans associant la république de Serbie à celle du Monténégro.


Rooma

ei Roomaa päivässä rakennettu

Rome (non plus) ne s’est pas bâtie en un jour

Vanhan kaupungin lämpimän okranväriset seinät ja ruusunpunaiset tiilikatot muistuttavat Italiasta, ja kun istuu Place des Terreaux’n valtavan suihkulähteen suojassa, voisi melkein kuvitella olevansa terassilla Rooman Piazza Navonalla.

Les murs aux couleurs chaudes d’ocre et les toits en tuiles rose-rouge de la vieille ville rappellent l’Italie, et lorsque vous vous asseyez à l’abri de l’immense fontaine de la place des Terreaux, vous pourriez presque vous imaginer sur une terrasse de la Piazza Navona à Rome.


Ateria

olla aterialla : être à table ; ruveta aterialle : se mettre à table


Montenegro

(Date à préciser) Du vénitien Montenegro (« montagne noire »).


Genova

De l’italien Genova, dérivé du latin Genua.


Bremen

Utilisation du nom allemand de la ville.


Peking

Pekingissä. \ˈpe.ki.ŋːi.sːæ\ — À Pékin. (Rallongement de ŋ, voir l’annexe)


kotieläin

De koti (« maison ») et eläin (« animal »).


Wales

Pays de Galles (une des nations composant le Royaume-Uni).


ero

eroni (singular first-person)
eromme (plural first-person)
erosi (singular second-person)
eronne (plural second-person)
eronsa (third-person)

Différence, distinction, décalage, écart.

Mitä eroa tässä on entiseen?

Quelle est la différence avec le précédent ?

Pysy erossa tästä.

Tiens-toi à l’écart. (Ne te mêle pas de cela.)

Haluan eron.


avo

De plusieurs mot qui commencent avec le préfixe avo-.

avoni (singular first-person)
avomme (plural first-person)
avosi (singular second-person)
avonne (plural second-person)
avonsa (third-person)

Me elämme avossa.

Nous vivons en cohabitation./ Nous cohabitons.

Hän on nyt avolla.

Il/elle est désormais en traitement ambulatoire.


lauta

Lumilauta. — Planche de neige.

Rullalauta. — Planche à roulettes.

Surffilauta. — Planche de surf.

Purjelauta. — Planche à voile.

Lautapeli. — Jeu de société.


kalma

kalmani (singular first-person)
kalmamme (plural first-person)
kalmasi (singular second-person)
kalmanne (plural second-person)
kalmansa (third-person)

Kalman haju levisi koko kaupunkiin.

L’odeur des cadavres s’étendit dans toute la ville.

olla kalman kalpea


Itämeri

De itä (« est ») et de meri (« mer »). Traduction littérale du nom suédois Östersjön, bien que la mer se trouve à l’ouest de la Finlande.


Asovanmeri

Mer d’Azov (mer bordière de la mer Noire).


kuta

Kuta etsit?


Pohjanmeri

De pohja (« fond », ancien pour « nord ») au génitif et de meri (« mer »).


Punainenmeri

Mer Rouge (mer entre l’Afrique et l’Asie).


Saint Vincent ja Grenadiinit

Saint-Vincent-et-les Grenadines (pays des Antilles).


Norsunluurannikko

De norsunluu « ivoire (d’éléphant) » et de rannikko « côte, littoral ».


Wallis- ja Futunasaaret

Wallis-et-Futuna (collectivité d’outre-mer française).


koto

kotoni (singular first-person)
kotomme (plural first-person)
kotosi (singular second-person)
kotonne (plural second-person)
kotonsa (third-person)


keli

Ajokeli oli huono. Satoi sankasti lunta ja tie oli liukas.

Les conditions routières étaient mauvaises. Il négeait densement et la route était glissante.

Nyt on hyvä hiihtokeli.

Maintenant, les conditions sont bonnes pour le ski.


toki

Bien entendu, (négation) du tout, alors, on invite à.

Toki!

Tottahan toki!

Ei toki!

Eihän toki!

Sanokaa toki.

Allez-y, parlez. / Je vous en prie, parlez.

Olette toki aina tervetullut!

Vouz êtes, bien entendu, toujours le bienvenu !

(Bien, très) évidemment, certainement, assurément, on confirme que, on espère bien que.

Tunnette toki kotikaupunkinne.

Vous connaissez la ville que vous habitez, bien évidemment.

Kyllä se toki helppoa olisi.

Voin toki auttaa!

Voit toki autta!

Toki(han) teille naurettiin, mutta mielestäni esityksenne oli varsin loistava.

Certes, on a (réellement) ri de vous mais je trouve que votre présentation était fort brillante.

Kyllä toki.


EHTY

Sigle de Euroopan hiili- ja teräsyhteisö.

CECA (Communauté européenne du charbon et de l’acier).


Ranskan Guayana

Guyane (département d’outre-mer français).


Ranskan Polynesia

Polynésie française (territoire de l’Océanie).


Juliet

Juliette, satellite naturel de la planète Uranus.


saha

D’une langue germanique. À comparer à såg.


habanera

De l’espagnol habanera, dérivé de Havana.


iva

ivani (singular first-person)
ivamme (plural first-person)
ivasi (singular second-person)
ivanne (plural second-person)
ivansa (third-person)

Kohtalon iva.