purkka

(en préfixe) En carton, vite fait bien fait.

Mikä tämä purkkaviritys on?


tikkukaramelli

Des noms tikku (« bâton ») et de karamelli (« caramel, bonbon »).


tikku-ukko

De tikku (« écharde », « bâton ») et de ukko (« bonhomme »).

tikku-ukkoni (singular first-person)
tikku-ukkomme (plural first-person)
tikku-ukkosi (singular second-person)
tikku-ukkonne (plural second-person)
tikku-ukkonsa (third-person)


tällää haavaa

De tällä (« à ce ») et de haavaa (« blessure, plaie : mal, peine »).

\ˈtæ.lːæˌhɑː.ʋɑː\

Pour le moment, vu la situation, dans ces circonstances. (La locution s’emploie dans des tournures négatives).

Me emme voi tehdä asialle mitään tällä haavaa.

Nous ne pouvons rien avancer à cause des inconvenients.


tikkari

Apocope de type -əri de l’appellation officielle tikkukaramelli.

tikkarit (plural nominative)
tikkarin (singular genitive)
tikkarien (plural genitive)
tikkareiden (plural genitive)
tikkareitten (plural genitive)
tikkaria (singular)
tikkareita (plural)
tikkari ^([1]) (singular accusative)
tikkarin ^([2]) (singular accusative)
tikkarit (plural accusative)
tikkarissa (singular)
tikkareissa (plural)
tikkaririn (singular illative)
tikkareihin (plural illative)
tikkarista (singular)
tikkareista (plural)
tikkarilla (singular)
tikkareilla (plural)
tikkarille (singular)
tikkareille (plural)
tikkarilta (singular ablative)
tikkareilta (plural ablative)
tikkarina (singular essive)
tikkareina (plural essive)
tikkariksi (singular)
tikkareiksi (plural)
tikkaritta (singular)
tikkareitta (plural)
tikkarein (plural)
tikkareine ^([3]) (plural comitative)
tikkareittain (plural)
tikkareitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


ukko

ukkoni (singular first-person)
ukkomme (plural first-person)
ukkosi (singular second-person)
ukkonne (plural second-person)
ukkonsa (third-person)


siisti

siistimpi (comparative)
siistein (superlative)

Soutenu, propre, impeccable, soigné (langage).

Classe, de (grande) classe, style, cool, chic, super.

Siistiä!


aselepo

Des noms ase (« arme ») et lepo (« repos »).

aseleponi (singular first-person)
aselepomme (plural first-person)
aseleposi (singular second-person)
aseleponne (plural second-person)
aseleponsa (third-person)


mallinne

Dérivé du verbe mallintaa (« modeler, simuler »).

mallinteet (plural nominative)
mallinteen (singular genitive)
mallinteiden (plural genitive)
mallinteitten (plural genitive)
mallinnetta (singular)
mallinteita (plural)
mallinne ^([1]) (singular accusative)
mallinteen ^([2]) (singular accusative)
mallinteet (plural accusative)
mallinteessa (singular)
mallinteissa (plural)
mallinteeseen (singular illative)
mallinteisiin (plural illative)
mallinteihin (plural illative)
mallinteesta (singular)
mallinteista (plural)
mallinteella (singular)
mallinteilla (plural)
mallinteelle (singular)
mallinteille (plural)
mallinteelta (singular ablative)
mallinteilta (plural ablative)
mallinteena (singular essive)
mallinteina (plural essive)
mallinteeksi (singular)
mallinteiksi (plural)
mallinteetta (singular)
mallinteitta (plural)
mallintein (plural)
mallinteine ^([3]) (plural comitative)
mallinteittain (plural)
mallinteitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


sortti

jonkin sortin

kaiken sortin; joka sortin

minkään sortin

Minkä sortin vene sinulla on?

Meille ei annettu minkään sortin varoitusta.

Nous n’avons pas eu d’avertissement de nulle sorte.

Onko tämä olevinaan jonkin sortin pilaa?

Cela prétend d’être une sorte de plaisanterie ou quoi ?


perättäinen

De l’adverbe perättäin (« d’affilée, consécutivement »)

perättäisempi (comparative)
perättäisin (superlative)
perättäiset (plural nominative)
perättäisen (singular genitive)
perättäisten (plural genitive)
perättäisien (plural genitive)
perättäistä (singular)
perättäisiä (plural)
perättäinen ^([1]) (singular accusative)
perättäisen ^([2]) (singular accusative)
perättäiset (plural accusative)
perättäisessä (singular)
perättäisissä (plural)
perättäiseen (singular illative)
perättäisiin (plural illative)
perättäisestä (singular)
perättäisistä (plural)
perättäisellä (singular)
perättäisillä (plural)
perättäiselle (singular)
perättäisille (plural)
perättäiseltä (singular ablative)
perättäisiltä (plural ablative)
perättäisenä (singular essive)
perättäisinä (plural essive)
perättäiseksi (singular)
perättäisiksi (plural)
perättäisettä (singular)
perättäisittä (plural)
perättäisin (plural)
perättäisine ^([3]) (plural comitative)
perättäisittäin (plural)
perättäisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


virkku

virkkuni (singular first-person)
virkkumme (plural first-person)
virkkusi (singular second-person)
virkkunne (plural second-person)
virkkunsa (third-person)
virkumpi (comparative)
virkuin (superlative)


aikaero

De aika (« temps, heure ») et de ero (« différence », « séparation », « écart », « décalage »).

aikaeroni (singular first-person)
aikaeromme (plural first-person)
aikaerosi (singular second-person)
aikaeronne (plural second-person)
aikaeronsa (third-person)


puolitoista

De puoli (« demi ») et de toinen (« deuxième ») au partitif singulier.

Se kesti puolitoista tuntia.

Haluan puolitoista metriä punaista lankaa.

Pannukakkuun tulee puolitoista litraa maitoa.

Il faut mettre aux crêpes un litre et demi de lait.


puolitoista

On comprendra yksi ja puoli mais ce n’est pas idiomatique.

Les heures 1:30 ou 13:30 (lire une heure et demi) se disent puoli kaksi.


ripuli

ripulit (plural nominative)
ripulin (singular genitive)
ripulien (plural genitive)
ripuleiden (plural genitive)
ripuleitten (plural genitive)
ripulia (singular)
ripuleita (plural)
ripuli ^([1]) (singular accusative)
ripulin ^([2]) (singular accusative)
ripulit (plural accusative)
ripulissa (singular)
ripuleissa (plural)
ripulilin (singular illative)
ripuleihin (plural illative)
ripulista (singular)
ripuleista (plural)
ripulilla (singular)
ripuleilla (plural)
ripulille (singular)
ripuleille (plural)
ripulilta (singular ablative)
ripuleilta (plural ablative)
ripulina (singular essive)
ripuleina (plural essive)
ripuliksi (singular)
ripuleiksi (plural)
ripulitta (singular)
ripuleitta (plural)
ripulein (plural)
ripuleine ^([3]) (plural comitative)
ripuleittain (plural)
ripuleitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


niin

Täällä on niin kuuma.

Hän huusi niin kovaa että korvat särkyivät.

Il/elle criait tellement fort que les oreilles ont éclatés.

En olisi niinkään huolissani itsestäni, vaan ystäväsäni.

Je ne serais pas tellement soucié de moi-même, mais plutôt de mon ami(e).

Syö niin paljon kuin haluat.

Laula niin usein kuin tekee mieli.

En minä niin anonut.

Ei niinkään.

Voi sen niinkin tehdä.

Niin?

Lähdetkö huomenna? — Niin.

Se ei ole oikein. — Ei niin.

Niinkö?

Niinpä!

(Ironique)''Niin varmaan!

Niin varmaan onkin.

Niin, mihin jäinkään?


niin

Jos sataa, niin emme mene piknikille.

S’il pleut, alors nous n’allons pas faire de pique-nique.

Kun tulet, niin kastelisitko kukat?

Quand tu viens, pourrais-tu alors arroser les fleurs ?

Kun näet hänet, niin hihkaise minulle.

Niin hän rupesi juomaan.


aamuvirkku

Du nom aamu (« matin ») et de l’adjectif virkku (« réveillé »).

aamuvirkumpi (comparative)
aamuvirkuin (superlative)


aamuvirkku

aamuvirkkuni (singular first-person)
aamuvirkkumme (plural first-person)
aamuvirkkusi (singular second-person)
aamuvirkkunne (plural second-person)
aamuvirkkunsa (third-person)


tiemmä

Contraction de tiedän et de mä, littéralement sais-je.


kuulemma

Contraction de kuulen et de mä (ou ma) qui a adapté l’harmonie vocalique du verbe ; littéralement entends-je.

J’ai entendu (dire/parler), des rumeurs courent, on dit (que) ; à mon savoir, apparemment, il (me/nous) parait (que).

Hän asuu nykyään kuulemma Lontoossa.

On dit qu’il/elle habite à Londres de nos jours.


näemmä

Contraction de näen et de mä (ou ma) qui a adapté l’harmonie vocalique du verbe.


muttei

Contraction de la conjonction mutta au contact avec le verbe de négation ei.

L’auxiliaire ei se conjugue normalement. Sauf l’impératif où ils doivent s’écrire en deux mots : mutta älä.

Mais ne … pas (ou autre négation), mais pas.

Meitä seurataan muttemme tiedä miksi.

On nous suit mais nous ne savons pas pourquoi.

Usein voi voittaa muttei aina.

On peut gagner souvent mais pas toujours.


senkin

Du pronom se au génitif avec l’enclique -kin.

Senkin sika.

Senkin huijarit.

Sinä senkin.

Te senkin petturi, ajoitte minut ansaan.

Vous, espèce de traitre, vous m’avez empiégé.


senkin

Laitoin ruokaa senkin koiran kippoon.

J’ai mis de la bouffe dans le bol de ce chien, aussi.

Menit sitten myymään senkin taulun.

Alors, tu viens de vendre aussi ce tableau.

Tiesit senkin.


hajuste

Du verbe hajustaa (« donner de l’odeur, du parfum », « parfumer »)

hajusteet (plural nominative)
hajusteen (singular genitive)
hajusteiden (plural genitive)
hajusteitten (plural genitive)
hajustetta (singular)
hajusteita (plural)
hajuste ^([1]) (singular accusative)
hajusteen ^([2]) (singular accusative)
hajusteet (plural accusative)
hajusteessa (singular)
hajusteissa (plural)
hajusteeseen (singular illative)
hajusteisiin (plural illative)
hajusteihin (plural illative)
hajusteesta (singular)
hajusteista (plural)
hajusteella (singular)
hajusteilla (plural)
hajusteelle (singular)
hajusteille (plural)
hajusteelta (singular ablative)
hajusteilta (plural ablative)
hajusteena (singular essive)
hajusteina (plural essive)
hajusteeksi (singular)
hajusteiksi (plural)
hajusteetta (singular)
hajusteitta (plural)
hajustein (plural)
hajusteine ^([3]) (plural comitative)
hajusteittain (plural)
hajusteitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


koroke

korokkeet (plural nominative)
korokkeen (singular genitive)
korokeiden (plural genitive)
korokeitten (plural genitive)
koroketta (singular)
korokkeita (plural)
koroke ^([1]) (singular accusative)
korokkeen ^([2]) (singular accusative)
korokkeet (plural accusative)
korokkeessa (singular)
korokkeeissa (plural)
korokkeeseen (singular illative)
korokkeeisiin (plural illative)
korokkeeihin (plural illative)
korokkeesta (singular)
korokkeeista (plural)
korokkeella (singular)
korokkeeilla (plural)
korokkeelle (singular)
korokkeeille (plural)
korokkeelta (singular ablative)
korokkeeilta (plural ablative)
korokkeena (singular essive)
korokkeeina (plural essive)
korokkeeksi (singular)
korokkeeiksi (plural)
korokkeetta (singular)
korokkeeitta (plural)
korokkeein (plural)
korokkeeine ^([3]) (plural comitative)
korokkeeittain (plural)
korokkeeitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Tarvitsen korokkeen, jotta yltäisin. Annatko tuolin?

J’ai besoin de m’élever pour que j’atteigne là haut. Tu veux me donner une chaise?


mulkku

mulkkuni (singular first-person)
mulkkumme (plural first-person)
mulkkusi (singular second-person)
mulkkunne (plural second-person)
mulkkunsa (third-person)

Ime mulkkua!

Tête de gland, enculé (de ta race). Utilisé aussi adjectivement.

Senkin mulkku!

Se on ihan mulkku jätkä.


kalsuste

Meuble ; (au pluriel) meubles, mobilier.


herroitella

Traiter de monsieur, dire (quelqu’un) monsieur ; appeler par le nom de famille.


kohtalokas

Du nom kohtalo (« sort, destin ») avec le suffixe -kas.

kohtalokkaampi (comparative)
kohtalokkain (superlative)

Conséquent (qui mène aux conséquences), fatal.


kajota

Dérivé du nom kajo (« lueur »), alors porter sa lueur à.

Toucher, fouiller, se mêler, mettre la main sur, altérer (des données).

Jos kajoat vielä häneen, siitä ei hyvä heilu.

Si tu te mêles encore à lui/elle, tu seras foutu.

Meidän labraamme on kajottu.

He kajosivat reppuuni.

Kansalasten oikeuksiin on kajottu.

On a porté atteinte aux droits des citoyens.


käydä kylässä

Du verbe käydä (« se rendre ») et du nom kylässä (« au village »).


eikä

Siellä ei ollut kukkia eikä kiviä.

Il n’y avait ni des fleurs ni des cailloux.


eikä

L’auxiliaire ei se conjugue normalement en ajoutant toujours le -kä.

Minä en lähde etkä sinäkään.

Älkäämmekä unohtako sitä, että...

Emme juonneet vettä emmekä viskiä.

Nous n’avons bu ni de l’eau ni du whisky.

Joimme vettä emmekä viskiä.

Nous avons bu de l’eau et non pas du whisky.

Réfutation catégorique, mais non, bien sûr que non.

Nyt tulet mukaani. — Enkä.

Maintenant tu viens avec moi. — Certainement pas.

Olen tyhmä. — Etkä ole.

Eikä!

Ei auta itku eikä mikään!


selvitä

S’en sortir, finir, parvenir, se battre.

Jos tästä ikinä selviän.

Juoksija selvisi kolmanneksi.

Le coureur s’est battu pour devenir troisième.


makuullaan

De makuu- (« à coucher ») avec les suffixes -lla et -an.

La marque possessive peut manquer dans le langage familier. La forme d’entrée est alors utilisée.

Olen makuullani. Olit makuullasi.

Katsoimme yötä makuullamme.

Teitte läksyjä makuullanne.

Pysykää makuullanne. Vaara ei ole ohi.

Restez couché(s). Le danger n’est pas fini.


kaikki oikeudet pidätetään

De kaikki (« tous »), oikeudet (« les droits ») et pidätetään (« sont detenus »).


-sti

Suffixe des adverbes à partir des adjectifs.

nopea - nopeasti

huono - huonosti

kova - kovasti

sosiaalinen - sosiaalisesti

kemiallinen - kemiallisesti

meluisa - meluisasti

raaka - raa’asti

Suffixe des adverbes à partir des nombres (le multiplicatif).

kaksi - kahdesti

kolme - kolmesti

tuhat - tuhannesti

moni - monesti


loppupeli

Des noms loppu (« fin ») et peli (« jeu »).

loppulpeleissä


parras

partaat (plural nominative)
partaan (singular genitive)
partaiden (plural genitive)
partaitten (plural genitive)
parrasta (singular)
partaita (plural)
parras ^([1]) (singular accusative)
partaan ^([2]) (singular accusative)
partaat (plural accusative)
partaassa (singular)
partaissa (plural)
partaaseen (singular illative)
partaisiin (plural illative)
partaihin (plural illative)
partaasta (singular)
partaista (plural)
partaalla (singular)
partailla (plural)
partaalle (singular)
partaille (plural)
partaalta (singular ablative)
partailta (plural ablative)
partaana (singular essive)
partaina (plural essive)
partaaksi (singular)
partaiksi (plural)
partaatta (singular)
partaitta (plural)
partain (plural)
partaine ^([3]) (plural comitative)
partaittain (plural)
partaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Berge, rive, bord (aussi au figuré : entre deux états).

olla itkun partaalla

olla haudan partaalla

Maat kävivät sodan partaalla.

Les pays n’étaient pas loin de se faire la guerre.


-ssa

Les noms et les pronoms : indique qu’on est dans, dedans, en, à.

Noita asui luolassa.

Omenassa liikkuu mato.

Oletko sängyssä? Olemme pöydässä.

Les adjectifs et les déterminants : suivent le cas du nom, parfois tout seul.

Mustassa autossa on hiiri.

Il y a une souris dans la voiture noire.

kahdessa vuodessa, viidessä sekunissa

Tässä kirjassa. Missä kirjassa?

Sinisessä saappaassa on mutaa, muttei ruskeassa.

Il y a de la boue dans la botte bleue mais pas dans la brune.

Les adverbes : il s'agit de déterminants détachés.

Missä olet? Tässä minä olen.

Aux infinitifs de verbe : au présent en train de, en cours de, en ce moment ; au passé et au futur aussi aller ; (tout) en gérondif.

Olen uimassa.

Puuta oltiin kaatamassa.

Kohta olet juoksemassa.

(Familier) Käytkö kaupassa? — En ole käymässä.

Tu irais faire les courses ? — Aucune chance que j’y aille.

Tyttö siivosi syödessään.

Noms : autres fonctions, adjectivales, verbales

Hän on tulossa. Me olemme menossa.

Maa on lumen peitossa. Vesi oli jäässä.

La terre est couverte de neige. L’eau était gelée.

Mies oli hiessä.

Olit oikeassa, minä väärässä. Hän on poissa.

Tu avais raison, moi tort. Il/elle est absent(e).

Composant inséparable de certains adjectifs, certains ajoutés du suffixe possessif -an.

Sitten oltiin juovuksissa. Olemmeko me eksyksissä?

Ensuite on était saouls. Avons-nous perdu la route ?

Pomo oli raivoissaan. Sihteerimme on taas voimissaan.

Le chef était furieux. Notre secrétaire a retrouvé ses forces.


sähköposti

(Date à préciser) Motcomposé de sähkö (« électrique, électronique ») et de posti (« courrier »).

Courrier électronique, courriel, messagerie électronique.

Courrier électronique, courriel, message électronique.

Sain sähköpostin.


ehtiä

Avoir/trouver le temps, attraper (le bus, le train), venir/être/arriver à temps/l’heure (à une réunion), ne pas rater, avoir la chance de.

Korjaan laitteen heti, kun ehdin.

Je réparerai l’appareil dès que je le pourrai.

Ehdimme kuin ehdimmekin bussiin.

Etkö ehtinyt ajoissa kokoukseen?

N’es-tu pas arrivé à l’heure pour la réunion ?

Oletteko te ehtineet katsoa hakemustani?

Avez-vous eu la chance de regarder mon application ?


kääpiö

Älä sano häntä kääpiöksi.

(Astronomie)'Valkoinen kääpiö, punainen kääpiö'.

Kääpiöplaneetta.


eilinen

Apparenté avec l’adverbe eilen (« hier »).


eilinen

eiliset (plural nominative)
eilisen (singular genitive)
eilisten (plural genitive)
eilisien (plural genitive)
eilistä (singular)
eilisiä (plural)
eilinen ^([1]) (singular accusative)
eilisen ^([2]) (singular accusative)
eiliset (plural accusative)
eilisessä (singular)
eilisissä (plural)
eiliseen (singular illative)
eilisiin (plural illative)
eilisestä (singular)
eilisistä (plural)
eilisellä (singular)
eilisillä (plural)
eiliselle (singular)
eilisille (plural)
eiliseltä (singular ablative)
eilisiltä (plural ablative)
eilisenä (singular essive)
eilisinä (plural essive)
eiliseksi (singular)
eilisiksi (plural)
eilisettä (singular)
eilisittä (plural)
eilisin (plural)
eilisine ^([3]) (plural comitative)
eilisittäin (plural)
eilisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

eilisestä lähtien

Puhunkin eilisestä, enkä tästä päivästä.

C’est d’hier que je parle pas d’aujord’hui.

Muistatko eilisen?


-vuotias

Veljeni on kuusivuotias.

Jouko on 35-vuotias insinööri.

Jouko est un ingénieur de trente cinq ans.


tullakseen

Infinitif long I de tulla. Pour (de)venir, pour qu’on (de)vienne, pour qu’on puisse (de)venir, etc.

Hän oli opiskellut tähtitiedettä tullakseen astronomiksi.

Il avait étudié l’astronomie pour devenir (pour qu’il devienne) astronome.

Poika on liian arka tullakseen ulos seuraksemme.

Le garçon est trop timide pour qu’il vienne nous joindre dehors.

Oletko tullaksesi?


tehdäkseen

Infinitif long I de tehdä. Pour/afin de faire, pour qu’on fasse, etc.

Haastateltava katsoi kameraan tehdäkseen paremman vaikutuksen.

Celui qui était entrevu regardait vers le caméra afin de faire une meilleure impression.

Olen liian väsynyt tehdäkseni mitään.

Je suis trop fatigué pour que je fasse quoi que ce soit.


juodakseen

Infinitif long I de juoda. Pour/à boire, pour qu’on boive, pour qu’on puisse boire.

Saitko vettä juodaksesi?

Vesi oli liian likaista juodaksemme sitä.

L’eau était trop sale pour qu’on en ait bu.

Menimme baariin juodaksemme.

Nous sommes allés au bar pour boire (pour que nous buvions).

Älä hoputa. Hän juo, jos on juodakseen.

Arrête d’exiger. Il bois si c’est sa volonté.


jättiläinen

jättiläiset (plural nominative)
jättiläisen (singular genitive)
jättiläisten (plural genitive)
jättiläisien (plural genitive)
jättiläistä (singular)
jättiläisiä (plural)
jättiläinen ^([1]) (singular accusative)
jättiläisen ^([2]) (singular accusative)
jättiläiset (plural accusative)
jättiläisessä (singular)
jättiläisissä (plural)
jättiläiseen (singular illative)
jättiläisiin (plural illative)
jättiläisestä (singular)
jättiläisistä (plural)
jättiläisellä (singular)
jättiläisillä (plural)
jättiläiselle (singular)
jättiläisille (plural)
jättiläiseltä (singular ablative)
jättiläisiltä (plural ablative)
jättiläisenä (singular essive)
jättiläisinä (plural essive)
jättiläiseksi (singular)
jättiläisiksi (plural)
jättiläisettä (singular)
jättiläisittä (plural)
jättiläisin (plural)
jättiläisine ^([3]) (plural comitative)
jättiläisittäin (plural)
jättiläisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Hän oli iso kuin jättiläinen.

Il/elle était grand(e) comme un(e) géant(e).

(Astronomie)'Kaasujättiläinen, punainen jättiläinen


voidakseen

Infinitif long I de voida. Pour pouvoir, pour qu’on puisse, etc.

Olet liian nuori voidaksesi katsoa tätä elokuvaa.

Tu es trop jeune pour que tu puisses regarder ce film.

Voidaksemme puhua rauhasta meidän on myös puhuttava sodasta.

Pour que nous puissions parler de la paix nous devons aussi parler de la guerre.

Syö paljon kuitua voidaksesi hyvin.

Mangez beaucoup de fibre pour vous sentir bien.


poliittinen

polittinen (positive)
polittisempi (comparative)
polittisin (superlative)
polittinen (singular nominative)
polittiset (plural nominative)
polittisen (singular genitive)
polittisten (plural genitive)
polittisien (plural genitive)
polittista (singular)
polittisia (plural)
polittinen ^([1]) (singular accusative)
polittisen ^([2]) (singular accusative)
polittiset (plural accusative)
polittisessa (singular)
polittisissa (plural)
polittiseen (singular illative)
polittisiin (plural illative)
polittisesta (singular)
polittisista (plural)
polittisella (singular)
polittisilla (plural)
polittiselle (singular)
polittisille (plural)
polittiselta (singular ablative)
polittisilta (plural ablative)
polittisena (singular essive)
polittisina (plural essive)
polittiseksi (singular)
polittisiksi (plural)
polittisetta (singular)
polittisitta (plural)
polittisin (plural)
polittisine ^([3]) (plural comitative)
polittisittain (plural)
polittisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


objektiivinen

objektiiviset (plural nominative)
objektiivisen (singular genitive)
objektiivisten (plural genitive)
objektiivisien (plural genitive)
objektiivistä (singular)
objektiivisiä (plural)
objektiivinen ^([1]) (singular accusative)
objektiivisen ^([2]) (singular accusative)
objektiiviset (plural accusative)
objektiivisessä (singular)
objektiivisissä (plural)
objektiiviseen (singular illative)
objektiivisiin (plural illative)
objektiivisestä (singular)
objektiivisistä (plural)
objektiivisellä (singular)
objektiivisillä (plural)
objektiiviselle (singular)
objektiivisille (plural)
objektiiviseltä (singular ablative)
objektiivisiltä (plural ablative)
objektiivisenä (singular essive)
objektiivisinä (plural essive)
objektiiviseksi (singular)
objektiivisiksi (plural)
objektiivisettä (singular)
objektiivisittä (plural)
objektiivisin (plural)
objektiivisine ^([3]) (plural comitative)
objektiivisittäin (plural)
objektiivisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


vuosituhat

De vuosi (« an ») et de tuhat (« mille »).


Yhdistyneet kansakunnat

De yhdistynyt (« uni ») et de kansakunta (« nation ») les deux au pluriel.


sijata

Préparer, mettre en place, ranger, ménager, dresser, faire (principalement un lit ou ce genre de pièce).


tupakoitsija

tupakoitsijat (plural nominative)
tupakoitsijan (singular genitive)
tupakoitsijoiden (plural genitive)
tupakoitsijoitten (plural genitive)
tupakoitsijain (plural genitive)
tupakoitsijaa (singular)
tupakoitsijoita (plural)
tupakoitsija ^([1]) (singular accusative)
tupakoitsijan ^([2]) (singular accusative)
tupakoitsijat (plural accusative)
tupakoitsijassa (singular)
tupakoitsijoissa (plural)
tupakoitsijaan (singular illative)
tupakoitsijoihin (plural illative)
tupakoitsijasta (singular)
tupakoitsijoista (plural)
tupakoitsijalla (singular)
tupakoitsijoilla (plural)
tupakoitsijalle (singular)
tupakoitsijoille (plural)
tupakoitsijalta (singular ablative)
tupakoitsijoilta (plural ablative)
tupakoitsijana (singular essive)
tupakoitsijoina (plural essive)
tupakoitsijaksi (singular)
tupakoitsijoiksi (plural)
tupakoitsijatta (singular)
tupakoitsijoitta (plural)
tupakoitsijoin (plural)
tupakoitsijoine ^([3]) (plural comitative)
tupakoitsijoittain (plural)
tupakoitsijoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


korppikotka

Des noms korppi (« corbeau ») et kotka (« aigle »).


korppujauho

Des noms korppu (« biscotte ») et jauho (« farine »).

korppujauhoni (singular first-person)
korppujauhomme (plural first-person)
korppujauhosi (singular second-person)
korppujauhonne (plural second-person)
korppujauhonsa (third-person)


-uus

ihminen — ihmisyys

hiljainen — hiljaisuus

ikuinen — ikuisuus

voimakas — voimakkuus

alaston — alastomuus

suunnaton — sunnattomuus

johtaja — johtajuus

Les adjectifs de participe présent, -va.

toistuva — toistuvuus

suuri — suuruus

kova — kovuus

kohtelias — kohteliaisuus

Parfois la forme intermédiaire est rare ou n’existe pas.

tuleva — "tulevainen" — tulevaisuus

venant, à venir, futur — « qui viendra » — avenir, futur

tila — *tilainen — tilaisuus

kuningas — kuninkuus

tosi — totuus


korppu

korppuni (singular first-person)
korppumme (plural first-person)
korppusi (singular second-person)
korppunne (plural second-person)
korppunsa (third-person)


viides

He tekivät viidennen maalinsa.

joka viides matkustaja

viides toukokuuta


vartti

Polkupyörän korjaamisessa meni vartti(tunti).

La réparation du vélo a pris un quart d’heure.

Kello on varttia vaille neljä. Puolen tunnin päästä kello on vartin yli viisi.

Il est quatre heure moins quart. Dans une demi-heure, il sera cinq heure et quart.


tekevä

Mitä näet hänen tekevän?

Sanoitte tekevänne sen.

Pelle luule tekevänsä meidät iloisiksi.

Tekevältä ei hommat lopu.

Les activités ne finissent pas pour celui qui (les) fait.

(Littéraire)'Hän on tekevä' sen, minkä pyydän.


milloin

Quand (interrogation directe ou indirecte).

Milloin he lähtevät Madridiin?

Hän muisti, milloin syntymäpäiväsi on.

Il s’est rappelé quand tu as ton anniversaire.

Autan sinua milloin vain.

Se voi räjähtää milloin tahansa.

Ystäväni kuuntelee milloin mitäkin musiikkia.

Mon ami écoute comme musique tantôt une tantôt l’autre.

Talonvanhin moittii milloin ketäkin.


kotilo

Du nom koti (« foyer », « maison », « abri »).

kotilot (plural nominative)
kotilon (singular genitive)
kotiloiden (plural genitive)
kotiloitten (plural genitive)
kotiloin (plural genitive)
kotiloa (singular)
kotiloita (plural)
kotilo ^([1]) (singular accusative)
kotilon ^([2]) (singular accusative)
kotilot (plural accusative)
kotilossa (singular)
kotiloissa (plural)
kotiloon (singular illative)
kotiloihin (plural illative)
kotilosta (singular)
kotiloista (plural)
kotilolla (singular)
kotiloilla (plural)
kotilolle (singular)
kotiloille (plural)
kotilolta (singular ablative)
kotiloilta (plural ablative)
kotilona (singular essive)
kotiloina (plural essive)
kotiloksi (singular)
kotiloiksi (plural)
kotilotta (singular)
kotiloitta (plural)
kotiloin (plural)
kotiloine ^([3]) (plural comitative)
kotiloittain (plural)
kotiloitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Coquille (d’un coquillage, d’un escargot).


välipala

De väli (« espace, temps entre ») et de pala (« mocreau, bout »).


sekä

Du pronom se (« ce ») avec le suffixe -kä (« et » comme dans eikä).


prosentti

sata prosenntia

kolmesta viiteen prosenttia

Myynnin kasvu nousi yhteen prosenttiin.

La croissance de la vente a monté à un pour cent.


väli

Espace ou temps entre les choses, entretemps, intermédiaire, passage, entre.

Sormi jäi oven väliin.

Le doigt est resté dans l’entrebâillement de la porte.

Pääsisinkö tästä välistä?

Sohvamme mahtui juuri ja juuri oven välistä.

Le sofa est tout juste entré par la porte.

Välillä on vaikeaa ymmärtää.

Arvo on kolmensadan ja kolmensadan kahden välillä.

La valeur se situe entre trois cents et trois cent deux.

Missä välissä sinä ehdit tulemaan tänne?

Comment as tu pu arriver ici pendant ce temps ?

Onko sillä väliä?


kampaaja

Nom d’agent du verbe kammata (« (se) peigner », « (se) coiffer ») à l’aide du suffixe -ja.


meijeri

meijerit (plural nominative)
meijerin (singular genitive)
meijerien (plural genitive)
meijereiden (plural genitive)
meijereitten (plural genitive)
meijeriä (singular)
meijereitä (plural)
meijeri ^([1]) (singular accusative)
meijerin ^([2]) (singular accusative)
meijerit (plural accusative)
meijerissä (singular)
meijereissä (plural)
meijeririn (singular illative)
meijereihin (plural illative)
meijeristä (singular)
meijereistä (plural)
meijerillä (singular)
meijereillä (plural)
meijerille (singular)
meijereille (plural)
meijeriltä (singular ablative)
meijereiltä (plural ablative)
meijerinä (singular essive)
meijereinä (plural essive)
meijeriksi (singular)
meijereiksi (plural)
meijerittä (singular)
meijereittä (plural)
meijerein (plural)
meijereine ^([3]) (plural comitative)
meijereittäin (plural)
meijereitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


palapeli

Puzzle (jeux à pièces, problème similaire).


pidemmän päälle

Du comparatif de l’adjectif pidempi (« plus long ») au génitif singulier et de l’adverbe päälle (« sur, sur le bout »), ou forme du nom pää (« tête, bout »). Littéralement sur un bout (de temps) plus long.


päälle

Vartia tökkäisi tunkeilijaa kepin päällä.

Le garde poussait l’intrus du bout d’un bâton.


päälle

Ajoitkin jäniksen päälle.

Jäikö kahvinkeitin päälle?

Est-ce que la machine à café est restée allumée ?

Tiedätkö vielä, mitä aiot laittaa päällesi?

Est-ce que tu sais déjà ce que tu te metterais ?


parturi

parturit (plural nominative)
parturin (singular genitive)
parturien (plural genitive)
partureiden (plural genitive)
partureitten (plural genitive)
parturia (singular)
partureita (plural)
parturi ^([1]) (singular accusative)
parturin ^([2]) (singular accusative)
parturit (plural accusative)
parturissa (singular)
partureissa (plural)
parturirin (singular illative)
partureihin (plural illative)
parturista (singular)
partureista (plural)
parturilla (singular)
partureilla (plural)
parturille (singular)
partureille (plural)
parturilta (singular ablative)
partureilta (plural ablative)
parturina (singular essive)
partureina (plural essive)
parturiksi (singular)
partureiksi (plural)
parturitta (singular)
partureitta (plural)
parturein (plural)
partureine ^([3]) (plural comitative)
partureittain (plural)
partureitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Les cas de localités extérieures se rapportent souvent à la personne, tandis que les intérieures au local. Dans certains usages des cas cette distinction ne se fait pas.

Barbier, coiffeur pour homme (la personne et le lieu).

Oletko käynyt parturilla?

Sinun täytyisi mennä parturiin.

Rakastuin parturiin.

Je suis tombé(e) amoureux (-euse) d’un barbier.

Poistuimme parturista.

Pidän nykyisestä parturistani.

Serkkusi siis tahtoo parturiksi.

Hän on hyvä parturina, mutta laulajana hän on sietämätön.

Il est bon comme barbier mais comme chanteur il est insupportable.


istuin

Nom commun. Dérivé instrumental du verbe istua (« s’asseoir »).


istuin

Première personne du singulier de l’indicatif passé du verbe istua.

Minä istuin viereesi.


bileet

La forme singulière ne s’utilise que dans les mots composés.


eittämättä

La forme abessive de l’infinitif -ma du verbe eittää (« nier, contester »), dont les formes finies sont plutôt rares.


on ilmoja pidellyt

Pour les composants → voir olla, ilma et pidellä (fréquentatif de pitää). Littéralement il a bien fait des temps.

L’expression peut être introduite aussi comme une affirmation ou une interrogation.

Locution classique pour commencer à parler de la pluie et du beau temps (sens propre et figuré).


istunto

istuntoni (singular first-person)
istuntomme (plural first-person)
istuntosi (singular second-person)
istuntonne (plural second-person)
istuntonsa (third-person)


välttämättä

La forme abessive de l’infinitif -ma du verbe välttää (« éviter »).

Forcément, inévitablement ; pas forcément.

Jos välttämättä haluat.

Se ei ole välttämättä kaikista paras ratkaisu.

Ce n’est peut-être pas la meilleure des solutions.

Onko liian myöhäistä lähteä? — Ei välttämättä.

Est-ce qu’il est trop tard pour partir ? — Pas forcément.


välttämättä

Lähetti oli taittanut matkan vaaroja välttämättä.

L’émissaire avait parcouru le trajet sans éviter les dangers.


serkku

serkkuni (singular first-person)
serkkumme (plural first-person)
serkkusi (singular second-person)
serkkunne (plural second-person)
serkkunsa (third-person)

Pour lever l’ambguïté du sexe on peut utiliser les mots composés :
** cousin : serkkupoika (cousin + garçon)
** cousine : serkkutyttö (cousin + fille)


lakeri

lakerit (plural nominative)
lakerin (singular genitive)
lakerien (plural genitive)
lakereiden (plural genitive)
lakereitten (plural genitive)
lakeria (singular)
lakereita (plural)
lakeri ^([1]) (singular accusative)
lakerin ^([2]) (singular accusative)
lakerit (plural accusative)
lakerissa (singular)
lakereissa (plural)
lakeririn (singular illative)
lakereihin (plural illative)
lakerista (singular)
lakereista (plural)
lakerilla (singular)
lakereilla (plural)
lakerille (singular)
lakereille (plural)
lakerilta (singular ablative)
lakereilta (plural ablative)
lakerina (singular essive)
lakereina (plural essive)
lakeriksi (singular)
lakereiksi (plural)
lakeritta (singular)
lakereitta (plural)
lakerein (plural)
lakereine ^([3]) (plural comitative)
lakereittain (plural)
lakereitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Réglisse. Pour la couleur et la texture : par exemple des chaussures noires et lisses.


myötä

ajan myötä.

Kokemus karttuu iän myötä.

Jos onni on myötä.

(Rare)'Hän on myötä' tälle idealle.

Jos aika antaa myötä.

Köysi antoi myötä.

Pallon pinta antaa myöten.

La surface du ballon s’enfonce (au toucher).


ykskantaan

Contraction de yksi (« un ») et de kantaan (« en base »).

Étroitement, en bref, (tout) court, d’un ton sec ; (aussi de plusieurs personnes) d’une seule voix, en chœur.

Hän totesi ykskantaan: "Ei käy."


suvullinen

Du nom suku (« famille, généalogie, genre, sexe »).

suvullisempi (comparative)
suvullisin (superlative)
suvulliset (plural nominative)
suvullisen (singular genitive)
suvullisten (plural genitive)
suvullisien (plural genitive)
suvullista (singular)
suvullisia (plural)
suvullinen ^([1]) (singular accusative)
suvullisen ^([2]) (singular accusative)
suvulliset (plural accusative)
suvullisessa (singular)
suvullisissa (plural)
suvulliseen (singular illative)
suvullisiin (plural illative)
suvullisesta (singular)
suvullisista (plural)
suvullisella (singular)
suvullisilla (plural)
suvulliselle (singular)
suvullisille (plural)
suvulliselta (singular ablative)
suvullisilta (plural ablative)
suvullisena (singular essive)
suvullisina (plural essive)
suvulliseksi (singular)
suvullisiksi (plural)
suvullisetta (singular)
suvullisitta (plural)
suvullisin (plural)
suvullisine ^([3]) (plural comitative)
suvullisittain (plural)
suvullisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


lauseenvastike

(Siècle à préciser) Composé de lause « proposition, phrase » au génitif et et de vastike « substitut ».

Proposition participiale, proposition à participe.

Näin, että mies juoksi. / Näin miehen juoksevan.

J’ai vu qu’un homme courrait. / J’ai vu un homme courir.

Muistatko, kun uit tuossa järvessä? / Muistatko uineesi tuossa järvessä?

Te souviens-tu de quand tu nageais dans ce lac ? / Te souviens-tu d’avoir nagé dans ce lac ?

Hän käveli niin, että ontui. / Hän käveli ontuen.

Il marchait de sorte qu’il boitait. / Il marchait en boitant.

Pelkään, että (sinä) satutat itsesi. / Pelkään (sinun) satuttavasi itsesi.

Kuljimme kaupungissa ja samalla ihastelimme sitä. / Kuljimme ihastelemassa kaupunkia.

Nous nous promenions dans la ville en même temps que nous l’admirions. / Nous nous promenions en admirant la ville.

Teen tämän, jotta auttaisin sinua. / Teen tämän auttaaksesi sinua.

Je fais ceci pour que je puisse t’aider. / Je fais ceci pour t’aider.

Sikäli kuin tiedämme: tietääksemme.

À ce que nous sachions : à notre savoir.


suvuton

suvuttomampi (comparative)
suvuttomin (superlative)
suvuttomat (plural nominative)
suvuttoman (singular genitive)
suvuttomien (plural genitive)
suvutonta (singular)
suvuttomia (plural)
suvuton ^([1]) (singular accusative)
suvuttoman ^([2]) (singular accusative)
suvuttomat (plural accusative)
suvuttomassa (singular)
suvuttomissa (plural)
suvuttomaan (singular illative)
suvuttomiin (plural illative)
suvuttomasta (singular)
suvuttomista (plural)
suvuttomalla (singular)
suvuttomilla (plural)
suvuttomalle (singular)
suvuttomille (plural)
suvuttomalta (singular ablative)
suvuttomilta (plural ablative)
suvuttomana (singular essive)
suvuttomina (plural essive)
suvuttomaksi (singular)
suvuttomiksi (plural)
suvuttomatta (singular)
suvuttomitta (plural)
suvuttomin (plural)
suvuttomine ^([3]) (plural comitative)
suvuttomittain (plural)
suvuttomitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


seniori

seniorit (plural nominative)
seniorin (singular genitive)
seniorien (plural genitive)
senioreiden (plural genitive)
senioreitten (plural genitive)
senioria (singular)
senioreita (plural)
seniori ^([1]) (singular accusative)
seniorin ^([2]) (singular accusative)
seniorit (plural accusative)
seniorissa (singular)
senioreissa (plural)
senioririn (singular illative)
senioreihin (plural illative)
seniorista (singular)
senioreista (plural)
seniorilla (singular)
senioreilla (plural)
seniorille (singular)
senioreille (plural)
seniorilta (singular ablative)
senioreilta (plural ablative)
seniorina (singular essive)
senioreina (plural essive)
senioriksi (singular)
senioreiksi (plural)
senioritta (singular)
senioreitta (plural)
seniorein (plural)
senioreine ^([3]) (plural comitative)
senioreittain (plural)
senioreitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

ATK-paja senioreille


tikkukirjain

Des noms tikku (« écharde, allumette ») et kirjain (« lettre »).


kansio

Du nom kansi (« couverture ») avec le suffixe -o.

valokuvakansio


hiirihaukka

De hiiri (« souris ») et de haukka (« faucon »).

hiirihaukkani (singular first-person)
hiirihaukkamme (plural first-person)
hiirihaukkasi (singular second-person)
hiirihaukkanne (plural second-person)
hiirihaukkansa (third-person)


mainen

Du nom maa (« terre, pays ») avec le suffixe -inen.

maisempi (comparative)
maisin (superlative)
maiset (plural nominative)
maisen (singular genitive)
maisten (plural genitive)
maisien (plural genitive)
maista (singular)
maisia (plural)
mainen ^([1]) (singular accusative)
maisen ^([2]) (singular accusative)
maiset (plural accusative)
maisessa (singular)
maisissa (plural)
maiseen (singular illative)
maisiin (plural illative)
maisesta (singular)
maisista (plural)
maisella (singular)
maisilla (plural)
maiselle (singular)
maisille (plural)
maiselta (singular ablative)
maisilta (plural ablative)
maisena (singular essive)
maisina (plural essive)
maiseksi (singular)
maisiksi (plural)
maisetta (singular)
maisitta (plural)
maisin (plural)
maisine ^([3]) (plural comitative)
maisittain (plural)
maisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Profane, paysan, mondain ; qui traite de la terre et du pays, aussi en opposant au céleste et au divin.

(En préfixe, toujours courant) Allure, comme, ressemblant ; parfois avec un sens divergé.

susi, susimainen

pallo, pallomainen

turha, turhamainen


kansi

Apparenté avec le verbe kantaa (« porter »).

Couverture (d’un ouvrage), une (la première page).

Luin kirjan kannesta kanteen.

Kaikki sarjakuvasi yksissä kansissa.

Toutes vos bandes dessinées dans un seul volume.

Pont (sur un vaisseau, un bateau ou autre).


alamainen

De l’adjectif mainen (« paysan, profane ») avec le préfixe ala- (« sous »).

alamaiset (plural nominative)
alamaisen (singular genitive)
alamaisten (plural genitive)
alamaisien (plural genitive)
alamaista (singular)
alamaisia (plural)
alamainen ^([1]) (singular accusative)
alamaisen ^([2]) (singular accusative)
alamaiset (plural accusative)
alamaisessa (singular)
alamaisissa (plural)
alamaiseen (singular illative)
alamaisiin (plural illative)
alamaisesta (singular)
alamaisista (plural)
alamaisella (singular)
alamaisilla (plural)
alamaiselle (singular)
alamaisille (plural)
alamaiselta (singular ablative)
alamaisilta (plural ablative)
alamaisena (singular essive)
alamaisina (plural essive)
alamaiseksi (singular)
alamaisiksi (plural)
alamaisetta (singular)
alamaisitta (plural)
alamaisin (plural)
alamaisine ^([3]) (plural comitative)
alamaisittain (plural)
alamaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Sujet, citoyen dans un royaume ou dans un régime comparable.


alamainen

alamaisempi (comparative)
alamaisin (superlative)


-ksi

Indique le résultat, l’aboutissement d’un changement.

Väri vaihtui vihreäksi.

Olen tullut vanhaksi.

Malja hajosi sirpaleiksi.

Maalari väritti taivaan harmaaksi.

Mene kauemmaksi.

Lautta ajautui rannemmaksi.

Menen viikonlopuksi kaverille.

Je vais pour le week-end chez un copain.

Älä jätä sitä huomiseksi.

Miten ranskaksi sanotaan "kaivo"?

Comment dit-on en français « kaivo » ? (puits)

Oppilaat lukivat kirjaa itsekseen.

Les élèves lisaient le manuel pour eux-mêmes.

Nämä tavarat ovat painavia kokoisekseen.

Ces objets sont lourds pour leur taille.

Pyysimme uusia työvuoroja. Nyt niitä on riesaksi asti.

Nous avons demandé de nouvelles heures de travail. Voilà que nous en avons au point de nous causer des ennuis.

Kaverit kutsuvat minua Jakeksi.

Veli haukkui siskoaan tyhmäksi.

Mitä saamme palkaksi?

En miellä sitä ongelmaksi.

Ruokaa oli tarpeeksi ja se oli maukasta.

Le repas était suffisant et il était savoureux.

Mitä sait lahjaksi?

Malinen ei tuntenut itseään tervetulleeksi.

M. (ou Mme.) Malinen ne se sentait pas le/la bienvenu(e).

Avec une forme de verbe : le but, la raison ou un aspect subjonctif.

He saivat syödäkseen.

Juoksimme ehtiäksemme ajoissa.

Syksy on tullut jäädäkseen.

Meidän on pelattava yhteen voittaaksemme.

Nous devons jouer ensemble pour que nous gagnions.

Kuulijat eivät olleet uskoakseen.

Les auditeurs ne pouvaient pas y croire.

Hän ei ollut tullakseen.

Kaikki menee pieleen, jos on mennäkseen.

Odotin häntä tulevaksi.

tietääkseni

Miksi? Siksi.

Anteeksi. Viimeksi. Onneksi. Ilmaiseksi.

Pardon./ Excusez-moi. La fois dernière. Heureusement. Gratuitement.


merkata

merkata reviirinsä

marquer son territoire d’une manière ou d’une autre, lâcher ses urines dans les buissons, dans le décor


tarkoittaa

Signifier, vouloir dire, designer ; avoir l’intention, chercher à, vouloir, désirer, prévoir ; destiner, adresser.

Mitä te tarkoitatte?

Tämä on tarkoitettu teille.

Hän ei varmaankaan tarkoittanut pahaa.

Il n’a certainement pas cherché à faire du mal.

Tarkoititko tätä laatikkoa?

Est-ce que c’est cette boîte que tu designais ?

Nuo astiat ovat tarkoitettu juhlahetkiin.

Ces assiettes-là sont prévues pour des moments de fête.


laittautua

Du verbe laittaa (« mettre, préparer »).


juhlapäivä

De juhla (« fête ») et päivä (« jour »).

Jour férié pendant lequel se déroulent traditionnellement des festivals, des fêtes religieuses ou nationales.


varoa

Faire attention, faire gaffe, être prudent.

Varo kynnystä!


selättää

Kuinka selättää sokerinhimo?

Comment surmonter l’addiction au sucre ?


värikynä

Composé des noms väri (« couleur ») et kynä (« crayon »).


teräase

Composé de terä (« lame, pointe ») et de ase (« arme »).


kautta

La postpostion est l’emplacement habituel.

Tätä kautta, jos sopii.

Menimme Sveitsin kautta italiaan.

Nous sommes allés en Italie à travers la Suisse.

"Siivoan kautta syön kautta unelmoin."


piilossa

Kynä oli piilossa kirjan alla.

Oletko piilossa?


piiloon

Orava meni koloon piiloon.

L’écureuil est allé se cacher dans un trou.

(Kaikki) piiloon!

Cachons-nous (tous) !/ Cachez-vous (tous) !


piilosta

Hänet löydettiin piilosta.

leikkiä piilosta


kynä

Crayon (pour écrire, dessiner, cosmétique).

tarttua kynään

Prendre le crayon/la plume, (Sens figuré) commencer à écrire.

kynä on aseista vaarallisin


laskuvarjo

De lasku (« chute ») et de varjo (« ombre », « abri », « para- »).

laskuvarjoni (singular first-person)
laskuvarjomme (plural first-person)
laskuvarjosi (singular second-person)
laskuvarjonne (plural second-person)
laskuvarjonsa (third-person)


lehdistö

Du nom lehti (« feuille de plante/papier », « revue ») avec le suffixe collectif -stö.

lehdistöni (singular first-person)
lehdistömme (plural first-person)
lehdistösi (singular second-person)
lehdistönne (plural second-person)
lehdistönsä (third-person)


puolivarjo

De puoli (« démi », « mi- ») et de varjo (« ombre », « abri », « para- »).

puolivarjoni (singular first-person)
puolivarjomme (plural first-person)
puolivarjosi (singular second-person)
puolivarjonne (plural second-person)
puolivarjonsa (third-person)


myötäpäivään

De päivään, l’illatif du nom päivä (« jour »), avec le préfixe myötä- (« pour, au gré, dans le même sens »).

\ˈmyø.tæˌpæi̯.ʋæːⁿ\

De gauche à droite (en tournant), dans le sens des aiguilles d’une montre (et synonymes).


vastapäivään

De päivään, l’illatif du nom päivä (« jour »), avec le préfixe vasta- (« contre, à l’opposé, malgré, dans le sens inverse »).

\ˈʋɑs.tɑˌpæi̯.ʋæːⁿ\

De droite à gauche (en tournant), dans le sens inverse des aiguilles d’une montre (et synonymes).


sananlasku

sananlaskuni (singular first-person)
sananlaskumme (plural first-person)
sananlaskusi (singular second-person)
sananlaskunne (plural second-person)
sananlaskunsa (third-person)


lasku

laskuni (singular first-person)
laskumme (plural first-person)
laskusi (singular second-person)
laskunne (plural second-person)
laskunsa (third-person)

Lasken laskuja.

Saisinko laskun?

Pourrais-je avoir l’addition, s’il vous plaît ?

Lasku tuli postissa.

Söittekö yrityksen laskuun?

Avez-vous mangé la dépense de l’entreprise ?


väline

välineet (plural nominative)
välineen (singular genitive)
välineiden (plural genitive)
välineitten (plural genitive)
välinettä (singular)
välineitä (plural)
väline ^([1]) (singular accusative)
välineen ^([2]) (singular accusative)
välineet (plural accusative)
välineessä (singular)
välineissä (plural)
välineeseen (singular illative)
välineisiin (plural illative)
välineihin (plural illative)
välineestä (singular)
välineistä (plural)
välineellä (singular)
välineillä (plural)
välineelle (singular)
välineille (plural)
välineeltä (singular ablative)
välineiltä (plural ablative)
välineenä (singular essive)
välineinä (plural essive)
välineeksi (singular)
välineiksi (plural)
välineettä (singular)
välineittä (plural)
välinein (plural)
välineine ^([3]) (plural comitative)
välineittäin (plural)
välineitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Instrument, équipement, outil, moyen, support.


haastatella

Fréquentatif du verbe haastaa dans le sens de « causer, s’entretenir ».

S’entretenir, avoir un entretien ou une entrevue avec, interroger.


haalea

haaleampi (comparative)
haalein (superlative)


lauha

lauhempi (comparative)
lauhin (superlative)


lauhkea

lauhkeampi (comparative)
lauhkein (superlative)

lauhkea kuin lammas


haastaa

\ˈhɑːs.tɑːʔ\

Hän haastoi minulle.

Hän haastoi minulle riitaa.

haastaa kaksintaisteluun


palata

Palasimme juurillemme.

Nuori mies palasi lopultakin tajuihinsa.

Le jeune homme est revenu finalement à lui.

palata kouluun

Talon isäntä palasi ulos.

palata ennalleen


pienois-

De l’adjectif pienoinen, celui de pieni.

Miniature, maquette, petite échelle, mini-.

Tässä on kaupunki pienoiskoossa.


pakkaus

Du verbe pakata (« emballer, entasser, combler »).

Emballage (tous les sens), paquet, conditionnement.

Hänpä on kuuma pakkaus.


pottu

pottuni (singular first-person)
pottumme (plural first-person)
pottusi (singular second-person)
pottunne (plural second-person)
pottunsa (third-person)


olkkari

olkkarit (plural nominative)
olkkarin (singular genitive)
olkkarien (plural genitive)
olkkareiden (plural genitive)
olkkareitten (plural genitive)
olkkaria (singular)
olkkareita (plural)
olkkari ^([1]) (singular accusative)
olkkarin ^([2]) (singular accusative)
olkkarit (plural accusative)
olkkarissa (singular)
olkkareissa (plural)
olkkaririn (singular illative)
olkkareihin (plural illative)
olkkarista (singular)
olkkareista (plural)
olkkarilla (singular)
olkkareilla (plural)
olkkarille (singular)
olkkareille (plural)
olkkarilta (singular ablative)
olkkareilta (plural ablative)
olkkarina (singular essive)
olkkareina (plural essive)
olkkariksi (singular)
olkkareiksi (plural)
olkkaritta (singular)
olkkareitta (plural)
olkkarein (plural)
olkkareine ^([3]) (plural comitative)
olkkareittain (plural)
olkkareitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


hassu

hassuni (singular first-person)
hassumme (plural first-person)
hassusi (singular second-person)
hassunne (plural second-person)
hassunsa (third-person)
hassumpi (comparative)
hassuin (superlative)

Drôle, marrant, rigolo, amusant ; bizarre, étrange, louche, drôle de, curieux.

Hassu juttu! En ole tullut ajatelleeksi.

Tiens, c’est curieux ! Je n’ai pas prété attention.

Hassu juttu/vitsi!

Vraiment drôle ! Bonne blague ! (à une blague fait qui bien rire ou pas du tout)

Onpa hassu elokuva.

Hänellä on sellainen hassu hattu.

Il/elle porte un drôle de chapeau de cette sorte.

Älä hassuja puhu.

Sedälläni oli aina hassuja juttuja kerrotavanaan.

Mon oncle avait toujours de curieuses histoires à raconter.

Ei tämä ole yhtään hassumpi.


makkari

makkarit (plural nominative)
makkarin (singular genitive)
makkarien (plural genitive)
makkareiden (plural genitive)
makkareitten (plural genitive)
makkaria (singular)
makkareita (plural)
makkari ^([1]) (singular accusative)
makkarin ^([2]) (singular accusative)
makkarit (plural accusative)
makkarissa (singular)
makkareissa (plural)
makkaririn (singular illative)
makkareihin (plural illative)
makkarista (singular)
makkareista (plural)
makkarilla (singular)
makkareilla (plural)
makkarille (singular)
makkareille (plural)
makkarilta (singular ablative)
makkareilta (plural ablative)
makkarina (singular essive)
makkareina (plural essive)
makkariksi (singular)
makkareiksi (plural)
makkaritta (singular)
makkareitta (plural)
makkarein (plural)
makkareine ^([3]) (plural comitative)
makkareittain (plural)
makkareitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


pienoinen

De l’adjectif pieni (« petit ») avec le suffixe -inen ou -nen.

pienoisempi (comparative)
pienoisin (superlative)
pienoiset (plural nominative)
pienoisen (singular genitive)
pienoisten (plural genitive)
pienoisien (plural genitive)
pienoista (singular)
pienoisia (plural)
pienoinen ^([1]) (singular accusative)
pienoisen ^([2]) (singular accusative)
pienoiset (plural accusative)
pienoisessa (singular)
pienoisissa (plural)
pienoiseen (singular illative)
pienoisiin (plural illative)
pienoisesta (singular)
pienoisista (plural)
pienoisella (singular)
pienoisilla (plural)
pienoiselle (singular)
pienoisille (plural)
pienoiselta (singular ablative)
pienoisilta (plural ablative)
pienoisena (singular essive)
pienoisina (plural essive)
pienoiseksi (singular)
pienoisiksi (plural)
pienoisetta (singular)
pienoisitta (plural)
pienoisin (plural)
pienoisine ^([3]) (plural comitative)
pienoisittain (plural)
pienoisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Léger, petit (souvent par périphrase ou ironie).

Tämäpä oli pienoinen yllätys!

Toimistollani vallitsee pienoinen sekasotku.

Tämä uusi ohjelma oli pienoinen pettymys.

Cette nouvelle programme était une légère déception.

Teemme vielä pienoisia loppusilauksia.

Nous faisons encore quelques (petites) retouches finales.


videokamera

Des noms video (« vidéo ») et kamera (« appareil photographique »).


valokuvaaja

Du verbe valokuvata (« photographier ») avec le suffixe -ja.


kuvata

Du nom kuva (« image, impression, photo »).


madjaari

Magyar, Hongrois ; (au pluriel) les Magyars, le peuple magyar.


valokuvaus

Du verbe valokuvata (« photographier »).


puheenvuoro

De puheen, le génitif du nom puhe (« parole, discours, dire »), et du nom vuoro (« tour »).

Parole ; tour (à quelqu’un) de parler, de dire ou de s’exprimer.

Saanko puheenvuoron?

Je peux avoir la parole, s’il vous plaît ? / Je peux parler ?

Hän ei saannut puheenvuoroa.

Nyt on teidän puheenvuoronne.


kuulopuhe

Des noms kuulo (« ouïe ») et puhe (« parler, dire »).

kuulopuheet (plural nominative)
kuulopuheen (singular genitive)
kuulopuheiden (plural genitive)
kuulopuheitten (plural genitive)
kuulopuhetta (singular)
kuulopuheita (plural)
kuulopuhe ^([1]) (singular accusative)
kuulopuheen ^([2]) (singular accusative)
kuulopuheet (plural accusative)
kuulopuheessa (singular)
kuulopuheissa (plural)
kuulopuheeseen (singular illative)
kuulopuheisiin (plural illative)
kuulopuheihin (plural illative)
kuulopuheesta (singular)
kuulopuheista (plural)
kuulopuheella (singular)
kuulopuheilla (plural)
kuulopuheelle (singular)
kuulopuheille (plural)
kuulopuheelta (singular ablative)
kuulopuheilta (plural ablative)
kuulopuheena (singular essive)
kuulopuheina (plural essive)
kuulopuheeksi (singular)
kuulopuheiksi (plural)
kuulopuheetta (singular)
kuulopuheitta (plural)
kuulopuhein (plural)
kuulopuheine ^([3]) (plural comitative)
kuulopuheittain (plural)
kuulopuheitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kuulo

kuuloni (singular first-person)
kuulomme (plural first-person)
kuulosi (singular second-person)
kuulonne (plural second-person)
kuulonsa (third-person)

Ouïe, sens auditif ; oreille, écoute, question, entendement.

Teillä on hyvä kuulo.

Onko kuulossasi vikaa?

Tu as un problème d’ouïe ? / Tu entends mal ?

Olen kuulolla.

Se ei tule kuuloonkaan.

Tässä kaupungissa sellainen ei tulisi kuuloonkaan.

Niin tulee kuuloonkin tehdä.


puhe

puheet (plural nominative)
puheen (singular genitive)
puheiden (plural genitive)
puheitten (plural genitive)
puhetta (singular)
puheita (plural)
puhe ^([1]) (singular accusative)
puheen ^([2]) (singular accusative)
puheet (plural accusative)
puheessa (singular)
puheissa (plural)
puheeseen (singular illative)
puheisiin (plural illative)
puheihin (plural illative)
puheesta (singular)
puheista (plural)
puheella (singular)
puheilla (plural)
puheelle (singular)
puheille (plural)
puheelta (singular ablative)
puheilta (plural ablative)
puheena (singular essive)
puheina (plural essive)
puheeksi (singular)
puheiksi (plural)
puheetta (singular)
puheitta (plural)
puhein (plural)
puheine ^([3]) (plural comitative)
puheittain (plural)
puheitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Parole, parler, discours, dire, expression, question, sujet, propos.

Mistä on puhe?

Siitä ei ollut puhe.

Ce n’était pas la question./ On ne parlait pas de cela.

Hän otti puheeksi tärkeitä asioita.

Haluaisitteko te pitää puheen?

Ystävällänne on ulkomainen korostus puheessaan.

Hyvä, että otit puheeksi.

Tu as bien fait de m’en parler. (par exemple)

Puheen ollen, minulle tulikin mieleeni, että…

Pääsitkö johtajan puheille?

Tu as parvenu à voir avec le directeur/la directrice ?

Hän tuli minun puheilleni.

Il/elle est venu me parler/voir/consulter.

Lapsella on vaikeauksia tuottaa puhetta.

Cet enfant a des difficultés à s’exprimer.


Teräsmies

Des noms communs teräs (« acier ») et mies (« homme »).


moottoritie

Des noms moottori (« moteur ») et tie (« route, voie »).


viikset

viiksi (singular nominative)
viiksen (singular genitive)
viiksien (plural genitive)
viikseä (singular)
viiksiä (plural)
viiksi ^([1]) (singular accusative)
viiksen ^([2]) (singular accusative)
viiksessä (singular)
viiksissä (plural)
viikseen (singular illative)
viiksiin (plural illative)
viiksestä (singular)
viiksistä (plural)
viiksellä (singular)
viiksillä (plural)
viikselle (singular)
viiksille (plural)
viikseltä (singular ablative)
viiksiltä (plural ablative)
viiksenä (singular essive)
viiksinä (plural essive)
viikseksi (singular)
viiksiksi (plural)
viiksettä (singular)
viiksittä (plural)
viiksin (plural)
viiksine- ^([3]) (plural comitative)
viiksittäin (plural)
viiksitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


nenäliina

Des noms nenä (« nez ») et liina (« linge »).

nenäliinani (singular first-person)
nenäliinamme (plural first-person)
nenäliinasi (singular second-person)
nenäliinanne (plural second-person)
nenäliinansa (third-person)


suoda

Accorder, octroyer, permettre, souhaiter, offrir.

Hänelle ei suotu kuin pieni osa perinnöstä.

On ne lui a laissé qu’une petite portion de l’héritage.

Mikä suo minulle tämän kunnian?

Qu’est ce qui m’offre (me vaut) cet honneur ?

Suokaa anteeksi!


tahna

tahnani (singular first-person)
tahnamme (plural first-person)
tahnasi (singular second-person)
tahnanne (plural second-person)
tahnansa (third-person)


vaha

vahani (singular first-person)
vahamme (plural first-person)
vahasi (singular second-person)
vahanne (plural second-person)
vahansa (third-person)

Pâte, pâte à modeler (référence de muovailuvaha).

Cérumen, cire d’oreille (référence de korvavaha).


vetota

Mettre son véto, s'opposer catégoriquement.


alun perin

Formé de deux dérivés instructifs alun de alku (« début ») et perin de perä (« fond, arrière »).


suoja

Nom d’agent du verbe suoda (« accorder, permettre ; excuser »).


kuono

kuononi (singular first-person)
kuonomme (plural first-person)
kuonosi (singular second-person)
kuononne (plural second-person)
kuononsa (third-person)


kuonokoppa

De kuono (« museau ») et koppa (« panier, boîte »).


mersu

mersuni (singular first-person)
mersumme (plural first-person)
mersusi (singular second-person)
mersunne (plural second-person)
mersunsa (third-person)


volkkari

volkkarit (plural nominative)
volkkarin (singular genitive)
volkkarien (plural genitive)
volkkareiden (plural genitive)
volkkareitten (plural genitive)
volkkaria (singular)
volkkareita (plural)
volkkari ^([1]) (singular accusative)
volkkarin ^([2]) (singular accusative)
volkkarit (plural accusative)
volkkarissa (singular)
volkkareissa (plural)
volkkaririn (singular illative)
volkkareihin (plural illative)
volkkarista (singular)
volkkareista (plural)
volkkarilla (singular)
volkkareilla (plural)
volkkarille (singular)
volkkareille (plural)
volkkarilta (singular ablative)
volkkareilta (plural ablative)
volkkarina (singular essive)
volkkareina (plural essive)
volkkariksi (singular)
volkkareiksi (plural)
volkkaritta (singular)
volkkareitta (plural)
volkkarein (plural)
volkkareine ^([3]) (plural comitative)
volkkareittain (plural)
volkkareitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


parasta ennen

Suite de parasta, le partitif singulier de l’adjectif paras, et de l’adverbe ennen. Littéralement de mieux avant.


bemari

bemarit (plural nominative)
bemarin (singular genitive)
bemarien (plural genitive)
bemareiden (plural genitive)
bemareitten (plural genitive)
bemaria (singular)
bemareita (plural)
bemari ^([1]) (singular accusative)
bemarin ^([2]) (singular accusative)
bemarit (plural accusative)
bemarissa (singular)
bemareissa (plural)
bemaririn (singular illative)
bemareihin (plural illative)
bemarista (singular)
bemareista (plural)
bemarilla (singular)
bemareilla (plural)
bemarille (singular)
bemareille (plural)
bemarilta (singular ablative)
bemareilta (plural ablative)
bemarina (singular essive)
bemareina (plural essive)
bemariksi (singular)
bemareiksi (plural)
bemaritta (singular)
bemareitta (plural)
bemarein (plural)
bemareine ^([3]) (plural comitative)
bemareittain (plural)
bemareitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


pösö

Transcription du nom français. La règle de l’harmonie vocalique a changé la voyelle finale.

pösöni (singular first-person)
pösömme (plural first-person)
pösösi (singular second-person)
pösönne (plural second-person)
pösönsä (third-person)

Le nom écrit Peugeot se lit plutôt à la finnoise [ˈpeu̯.geu̯t].


sitikka

sitikat (plural nominative)
sitikan (singular genitive)
sitikkoiden (plural genitive)
sitikkoitten (plural genitive)
sitikkain (plural genitive)
sitikkaa (singular)
sitikkoita (plural)
sitikka ^([1]) (singular accusative)
sitikan ^([2]) (singular accusative)
sitikat (plural accusative)
sitikassa (singular)
sitikoissa (plural)
sitikkaan (singular illative)
sitikkoihin (plural illative)
sitikasta (singular)
sitikoista (plural)
sitikalla (singular)
sitikoilla (plural)
sitikalle (singular)
sitikoille (plural)
sitikalta (singular ablative)
sitikoilta (plural ablative)
sitikkana (singular essive)
sitikkoina (plural essive)
sitikaksi (singular)
sitikoiksi (plural)
sitikatta (singular)
sitikoitta (plural)
sitikoin (plural)
sitikkoine ^([3]) (plural comitative)
sitikoittain (plural)
sitikoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


rellu

relluni (singular first-person)
rellumme (plural first-person)
rellusi (singular second-person)
rellunne (plural second-person)
rellunsa (third-person)

Le nom entier Renault peut se lire \ˈre.nɑu̯lt\, \ˈrø.noː\ ou \ˈre.noː\.


älli

Hänellä on paljon älliä.


ennen

Dérivé de la racine ensi- (voir aussi ensin, ensimmäinen).

Avant, auparavant, dans le passé. Complément de temps ou de lieu (quand le temps y est compris).

Voin mennä ennen sinua.

Ennen oli paremmin.

Oletko käynyt täällä ennenkin ? — Ei, en ole.

Est-ce que tu as visité ce lieu avant ? — Non, je n’ai pas.

Ei tästä voi tulla autoa. Ei ole ennenkään tullut.

Aucune voiture ne peut sortir de là. Rien n’en est jamais sorti avant.

Ennen kotikatuani on ruokakauppa.

Avant la rue où j’habite, vous trouverez une épicerie.

F tulee ennen K:ta.

ei ennen puoltayötä

Se oli ennen.

C’était avant. (Cela n’a rien à voir avec maintenant.)

ennemmin tai myöhemmin

ennen kaikkea

ennen pitkään

Kyllästyt ennen pitkään.

ennemmin

Ennemmin menen kirjastoon lukemaan kuin katson tuota soopaa.

J’irais plutôt lire à la bibliothèque que regarder cette feuilleton.


ällikkä

ällikkäni (singular first-person)
ällikkämme (plural first-person)
ällikkäsi (singular second-person)
ällikkänne (plural second-person)
ällikkänsä (third-person)

Stupeur. On le rencontre essentiellement avec le verbe lyödä (« frapper »).

lyödä ällikällä.

Hän oli ällikällä lyöty.


sirkkeli

sirkkelit (plural nominative)
sirkkelin (singular genitive)
sirkkelien (plural genitive)
sirkkeleiden (plural genitive)
sirkkeleitten (plural genitive)
sirkkeliä (singular)
sirkkeleitä (plural)
sirkkeli ^([1]) (singular accusative)
sirkkelin ^([2]) (singular accusative)
sirkkelit (plural accusative)
sirkkelissä (singular)
sirkkeleissä (plural)
sirkkelilin (singular illative)
sirkkeleihin (plural illative)
sirkkelistä (singular)
sirkkeleistä (plural)
sirkkelillä (singular)
sirkkeleillä (plural)
sirkkelille (singular)
sirkkeleille (plural)
sirkkeliltä (singular ablative)
sirkkeleiltä (plural ablative)
sirkkelinä (singular essive)
sirkkeleinä (plural essive)
sirkkeliksi (singular)
sirkkeleiksi (plural)
sirkkelittä (singular)
sirkkeleittä (plural)
sirkkelein (plural)
sirkkeleine ^([3]) (plural comitative)
sirkkeleittäin (plural)
sirkkeleitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

pöytäsirkkeli

scie circulaire stationnaire (litt. sur table)

käsisirkkeli

scie circulaire portative (litt. à la main)


Valencia

De l’espagnol Valencia, issu du latin Valentia.


piilo

piiloni (singular first-person)
piilomme (plural first-person)
piilosi (singular second-person)
piilonne (plural second-person)
piilonsa (third-person)


sytkäri

sytkärit (plural nominative)
sytkärin (singular genitive)
sytkärien (plural genitive)
sytkäreiden (plural genitive)
sytkäreitten (plural genitive)
sytkäriä (singular)
sytkäreitä (plural)
sytkäri ^([1]) (singular accusative)
sytkärin ^([2]) (singular accusative)
sytkärit (plural accusative)
sytkärissä (singular)
sytkäreissä (plural)
sytkäririn (singular illative)
sytkäreihin (plural illative)
sytkäristä (singular)
sytkäreistä (plural)
sytkärillä (singular)
sytkäreillä (plural)
sytkärille (singular)
sytkäreille (plural)
sytkäriltä (singular ablative)
sytkäreiltä (plural ablative)
sytkärinä (singular essive)
sytkäreinä (plural essive)
sytkäriksi (singular)
sytkäreiksi (plural)
sytkärittä (singular)
sytkäreittä (plural)
sytkärein (plural)
sytkäreine ^([3]) (plural comitative)
sytkäreittäin (plural)
sytkäreitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


riikinruotsi

Du nom ruotsi (« le suédois ») avec au début riikin, le génitif de riikki qui est un nom ancien désignant un royaume et spécialement le royaume de la Suède. Le mot veut donc dire littéralement le suédois du royaume. Aussi en estonien → voir riik.

Suédois métropolitain. Variété du suédois parlée en Suède par opposition à celle parlée en Finlande.


koeputki

koeputket (plural nominative)
koeputken (singular genitive)
koeputkien (plural genitive)
koeputkea (singular)
koeputkia (plural)
koeputki ^([1]) (singular accusative)
koeputken ^([2]) (singular accusative)
koeputket (plural accusative)
koeputkessa (singular)
koeputkissa (plural)
koeputkeen (singular illative)
koeputkiin (plural illative)
koeputkesta (singular)
koeputkista (plural)
koeputkella (singular)
koeputkilla (plural)
koeputkelle (singular)
koeputkille (plural)
koeputkelta (singular ablative)
koeputkilta (plural ablative)
koeputkena (singular essive)
koeputkina (plural essive)
koeputkeksi (singular)
koeputkiksi (plural)
koeputketta (singular)
koeputkitta (plural)
koeputkin (plural)
koeputkine- ^([3]) (plural comitative)
koeputkittain (plural)
koeputkitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Tube à essai, éprouvette ; (dans des mots composés) in vitro.


polkka

tanssia polkkaa

soittaa polkkaa


kunkku

kunkkuni (singular first-person)
kunkkumme (plural first-person)
kunkkusi (singular second-person)
kunkkunne (plural second-person)
kunkkunsa (third-person)


riikinkukko

Du nom kukko (« coq ») avec au début riikin, le génitif de riikki qui est un nom ancien désignant un royaume et spécialement le royaume de la Suède. Le mot veut donc dire littéralement le coq du royaume. Aussi en estonien → voir riik.

riikinkukkoni (singular first-person)
riikinkukkomme (plural first-person)
riikinkukkosi (singular second-person)
riikinkukkonne (plural second-person)
riikinkukkonsa (third-person)


poloneesi

tanssia poloneesia

soittaa poloneesia


venakko

venakkoni (singular first-person)
venakkomme (plural first-person)
venakkosi (singular second-person)
venakkonne (plural second-person)
venakkonsa (third-person)


nokkahuilu

Des noms nokka (« bec ») et huilu (« flute »).

nokkahuiluni (singular first-person)
nokkahuilumme (plural first-person)
nokkahuilusi (singular second-person)
nokkahuilunne (plural second-person)
nokkahuilunsa (third-person)


keltanokka

Des noms kelta (« jaune ») et nokka (« bec »).


viinirypäle

Des noms viini (« vin ») et rypäle (« raisin »).

viinirypäleet (plural nominative)
viinirypäleen (singular genitive)
viinirypäleiden (plural genitive)
viinirypäleitten (plural genitive)
viinirypälettä (singular)
viinirypäleitä (plural)
viinirypäle ^([1]) (singular accusative)
viinirypäleen ^([2]) (singular accusative)
viinirypäleet (plural accusative)
viinirypäleessä (singular)
viinirypäleissä (plural)
viinirypäleeseen (singular illative)
viinirypäleisiin (plural illative)
viinirypäleihin (plural illative)
viinirypäleestä (singular)
viinirypäleistä (plural)
viinirypäleellä (singular)
viinirypäleillä (plural)
viinirypäleelle (singular)
viinirypäleille (plural)
viinirypäleeltä (singular ablative)
viinirypäleiltä (plural ablative)
viinirypäleenä (singular essive)
viinirypäleinä (plural essive)
viinirypäleeksi (singular)
viinirypäleiksi (plural)
viinirypäleettä (singular)
viinirypäleittä (plural)
viinirypälein (plural)
viinirypäleine ^([3]) (plural comitative)
viinirypäleittäin (plural)
viinirypäleitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


vara

Du radical *varə-, apparenté à varo et varas.

varani (singular first-person)
varamme (plural first-person)
varasi (singular second-person)
varanne (plural second-person)
varansa (third-person)

Minulla ei ole siihen varaa.

Luonnonvarat.

Öljyvarat.

Les réserves en pétrole. Les ressources pétrolières.

Rechange, précaution, substitut, en vue de.

Täytyy olla tarjottavaa vierailijoiden varalle.

Il faut avoir de quoi servir par précaution pour les/en vue des visiteurs.

Hankkia varalle.

Varani ovat lopuillaan.

Pidä varasi.

Joutua veden varaan.

Se retrouver à l’eau, se retrouver à la merci de l’eau.

Olla veden varassa.

Ei kannata jättää sen varaan, että…


vara

Varakappale.

Varainhallinta

Varapresidentti, vara-amiraali.

Vararehtori.


kalu

kaluni (singular first-person)
kalumme (plural first-person)
kalusi (singular second-person)
kalunne (plural second-person)
kalunsa (third-person)


teippi

De l’anglais tape (« bande »), de la locution adhesive tape (« ruban adhésif »).


potaska

potaskani (singular first-person)
potaskamme (plural first-person)
potaskasi (singular second-person)
potaskanne (plural second-person)
potaskansa (third-person)

Potaskaa tehtiin menneinä aikoina puun tuhkasta.

On fabriquait la potasse, dans le passé, à parir de la cendre des arbres.

Mensonge(s), histoire(s), arnaque(s), n’importe quoi.

Hän puhuu täyttä potaskaa.


kehä

olla kehällä jostain

ne rien piger de quelque chose, être ignorant, ne pas être au courant des faits actuels et de la culture générale


ilmakehä

Des noms ilma (« air ») et kehä (« rond », « circuit », « sphère »).


savanni

savannit (plural nominative)
savannin (singular genitive)
savanneiden (plural genitive)
savanneitten (plural genitive)
savannien (plural genitive)
savannia (singular)
savanneita (plural)
savanni ^([1]) (singular accusative)
savannin ^([2]) (singular accusative)
savannit (plural accusative)
savannissa (singular)
savanneissa (plural)
savanniin (singular illative)
savanneihin (plural illative)
savannista (singular)
savanneista (plural)
savannilla (singular)
savanneilla (plural)
savannille (singular)
savanneille (plural)
savannilta (singular ablative)
savanneilta (plural ablative)
savannina (singular essive)
savanneina (plural essive)
savanniksi (singular)
savanneiksi (plural)
savannitta (singular)
savanneitta (plural)
savannein (plural)
savanneine ^([3]) (plural comitative)
savanneittain (plural)
savanneitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


vaiti

Tu, se taire, silencieux, muet, calme, se calmer, calmé, discret.

olla vaiti

Ole vaiti! Olkaa vaiti!


janottaa

Suolakeksit janottavat.

Minua janottaa.


nälättää

Donner faim, donner envie de manger; affamer.

Aivotyöskentely nälättää.

Avoir faim, envie de manger ou de l’appétit.

Nälättääkö sinua?


pelottaa

De la racine faible du nom pelko avec la terminaison -ttaa.

Faire peur, effrayer ; redouter ; avoir peur de.

Mikä sinua elokuvassa pelotti?

Qu’est qui te faisait peur dans le film ?

Eikö teitä yhtään pelota?

Minua pelottaa.


tahi

Ou même, ou encore, voire. La nuance prise de nos jours.


pelko

pelkoni (singular first-person)
pelkomme (plural first-person)
pelkosi (singular second-person)
pelkonne (plural second-person)
pelkonsa (third-person)


vetää suonta

Du verbe vetää (« tirer ») et du partitif singulier suonta du nom suoni (« vaisseau, veine »).


suoni

suonet (plural nominative)
suonen (singular genitive)
suonten (plural genitive)
suonta (singular)
suonia (plural)
suoni ^([1]) (singular accusative)
suonen ^([2]) (singular accusative)
suonet (plural accusative)
suonessa (singular)
suonissa (plural)
suoneen (singular illative)
suoniin (plural illative)
suonesta (singular)
suonista (plural)
suonella (singular)
suonilla (plural)
suonelle (singular)
suonille (plural)
suonelta (singular ablative)
suonilta (plural ablative)
suonena (singular essive)
suonina (plural essive)
suoneksi (singular)
suoniksi (plural)
suonetta (singular)
suonitta (plural)
suonin (plural)
suonine ^([3]) (plural comitative)
suonittain (plural)
suonitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


suoni

Suo + -ni. Mon/mes marais, mon/mes marécage(s).


hiivatti

Hiivatti, me myöhästyimme.

Missä hiivatissa minun silmälasini ovat?

Mistä hiivatista te sen tideätte?

Lähetkö mukaan? — En hiivatissa.

Tu viens avec nous ? — Non, mais alors non.


kunnes

Jusqu'à. Seulement suivi d’un groupe verbal conjugué, autrement asti ou saakka.


käytävä

Du verbe käytä avec le sens de (passer, aller).

Tapasin hänet käytävällä.


käytävä

Participe présent passif du verbe käydä.

Teidän on käytävä poliisiasemalla.

Vous devez vous rendre au poste de police.

Hänen kanssaan käytävä keskustelu...

L’entretien qu’on aura avec lui/elle ...

Maiden välillä käytävä sota...

La guerre qui aura lieu entre les pays ...


olla pieniin päin

Pour les mots composants → voir olla, pieni et päin. Littéralement être vers les petits.

Être en cloque, attendre un enfant/bébé, être enceinte.


raita

raitani (singular first-person)
raitamme (plural first-person)
raitasi (singular second-person)
raitanne (plural second-person)
raitansa (third-person)


raita

Raita on yksi Suomen yli 20 pajulajista ja se kasvaa koko Suomen alueella.

Le saule marsault est une espèce de saules parmi plus de 20 et pousse sur tout le territoire finlandais. — (http://www.puuproffa.fi/arkisto/raita.php)


josko

Union de la conjonction jos (« si ») et la particule -ko qui remet en question.

Tuo etana liikkuu hitaasti josko ollenkaan.

Cette limace se déplace lentement si ce n’est pas du tout.

Si (par hasard, déjà). Forme tonique de question indirecte.

Menin metsään katsomaan, josko siellä olisi mustikoita.

Je suis allé dans la forêt pour voir s’il y aurait (dèjà) des myrtilles.


T-paita

Calque du mot anglais T-shirt (→ voir T et paita).

T-paitani (singular first-person)
T-paitamme (plural first-person)
T-paitasi (singular second-person)
T-paitanne (plural second-person)
T-paitansa (third-person)


harmi

Ennui, embarras, désagrément, souci ; dommage, infortune ; mal, tort, (tant) pis.

Voi harmi!

Mikä harmi!

Se on harmi hänelle.

Harmi ettet päässyt tulemaan.

C’est dommage que tu n’aies pas pu venir.

Hänestä on vain harmia.

Siitä ei ole pienintäkään harmia.

En halua olla sinulle harmiksi.

tuottaa harmia jollekulle

olla harmissaan jostakin


päärautatieasema

De pää (« tête ») et rautatieasema (« gare de chemin de fer »).


päärautatieasema

Accusatif II singulier de päärautatieasema.


tsiigata

Regrader, avoir à regarder, mater, voir. Argot d’Helsinki.

Tsiigaa, mitä mä löysin.

Mitä sä tsiigaat?

Tsiigaattekste jotain leffaa?


pleksi

vetää pleksiin

donner un coup dans le figure, donner une baffe

Vedetään pleksit.


mesta

Du russe место, mésto de sens quasi identique.

mestani (singular first-person)
mestamme (plural first-person)
mestasi (singular second-person)
mestanne (plural second-person)
mestansa (third-person)

Endroit, lieu ; (au pluriel) zone, domaine, région, territoire.

Onko se baari hyvä mesta?

Jäbä ei ollu mestoilla.

Ootsä mestoilla?

Älä tuu mun mestoille!


ilmansuunta

Composé des noms ilma (« air ») au génitif singulier et de suunta (« sens », « direction », « orientation »).

Point cardinal ou inter cardinal, (point de) direction, point ; vent.


nisäkäs

Du nom nisä (« mamelle ») avec le suffixe -käs.

nisäkkäät (plural nominative)
nisäkkään (singular genitive)
nisäkkäiden (plural genitive)
nisäkkäitten (plural genitive)
nisäkästä (singular)
nisäkkäitä (plural)
nisäkäs ^([1]) (singular accusative)
nisäkkään ^([2]) (singular accusative)
nisäkkäät (plural accusative)
nisäkkäässä (singular)
nisäkkäissä (plural)
nisäkkääseen (singular illative)
nisäkkäisiin (plural illative)
nisäkkäihin (plural illative)
nisäkkäästä (singular)
nisäkkäistä (plural)
nisäkkäällä (singular)
nisäkkäillä (plural)
nisäkkäälle (singular)
nisäkkäille (plural)
nisäkkäältä (singular ablative)
nisäkkäiltä (plural ablative)
nisäkkäänä (singular essive)
nisäkkäinä (plural essive)
nisäkkääksi (singular)
nisäkkäiksi (plural)
nisäkkäättä (singular)
nisäkkäittä (plural)
nisäkkäin (plural)
nisäkkäine ^([3]) (plural comitative)
nisäkkäittäin (plural)
nisäkkäitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


nisäkäs

nisäkäseläimet


purkaa

Défaire (la valise), vider, désemballer, décomposer.

Dénouer, rompre (une relation), annuler (un contrat).


sääli

käydä (jotakuta) sääliksi

Hän käy minua sääliksi.

Se on sääli.


lasti

Charge ; (chose[s] en) cargaison, chargement, embarquement ; (charge additionnelle) lest.


vesiputous

De vesi (« eau ») et de putous (« chute »).


huutokauppa

Composé de huuto (« cri ») et de kauppa (« commerce »).

huutokauppani (singular first-person)
huutokauppamme (plural first-person)
huutokauppasi (singular second-person)
huutokauppanne (plural second-person)
huutokauppansa (third-person)

Vente aux enchères, vente à la criée, à l’encan.


nukke

nukkeni (singular first-person)
nukkemme (plural first-person)
nukkesi (singular second-person)
nukkenne (plural second-person)
nukkensa (third-person)

leikkiä nukeilla


elimistö

Du nom elin (« organe »), elimet au pluriel, avec le suffixe collectif -stö.

elimistöni (singular first-person)
elimistömme (plural first-person)
elimistösi (singular second-person)
elimistönne (plural second-person)
elimistönsä (third-person)


tusina

tusinat (plural nominative)
tusinan (singular genitive)
tusinoiden (plural genitive)
tusinoitten (plural genitive)
tusinain (plural genitive)
tusinaa (singular)
tusinoita (plural)
tusina ^([1]) (singular accusative)
tusinan ^([2]) (singular accusative)
tusinat (plural accusative)
tusinassa (singular)
tusinoissa (plural)
tusinaan (singular illative)
tusinoihin (plural illative)
tusinasta (singular)
tusinoista (plural)
tusinalla (singular)
tusinoilla (plural)
tusinalle (singular)
tusinoille (plural)
tusinalta (singular ablative)
tusinoilta (plural ablative)
tusinana (singular essive)
tusinoina (plural essive)
tusinaksi (singular)
tusinoiksi (plural)
tusinatta (singular)
tusinoitta (plural)
tusinoin (plural)
tusinoine ^([3]) (plural comitative)
tusinoittain (plural)
tusinoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


bamlata

Parler, discuter, aboucher ; (savoir) parler. Argot helsinkien.

Jos ei bamlaa stadii ei byygee snaijaa.

Si on parle pas l’argot (« le citadin ») on pige pas.


tasajalkaa

De la forme partitive du nom jalka (« pied, jambe ») avec le préfixe tasa- (« égale »).

hyppiä tasajalkaa — sauter à pieds joints


lusia

Purger (sa peine) ; demeurer en prison/emprisonné, faire de la taule.

lusia vankilassa


nappi

Bouton, touche (partie saillante dans un objet, objet graphique).

Älkää painako punaista nappia.


Britteinsaaret

Le nom pluriel saaret (« les îles ») déterminé par le nom pluriel britti (« britannique ») au génitif.


nuha

Pue päällesi, ettet saa nuhaa.

Habille-toi pour ne pas attraper de rhume.

Onko sinulla nuha?


kimppu

kimppuni (singular first-person)
kimppumme (plural first-person)
kimppusi (singular second-person)
kimppunne (plural second-person)
kimppunsa (third-person)

Laitoit kukat nättiin kimppuun.

Tu as mis les fleurs dans un joli bouquet.


kimppu

(Inessif, illatif, élatif) Sur, dessus, contre, utilisé avec certains verbes.

Kimppuuni hyökättiin.

Pelaajat lähivät pallon kimppuun.

Les joueurs sont allés poursuivre la balle.

Muurahaiset olivat eväidemme kimpussa.

Les fourmis étaient sur notre casse-croûte.


tähtönen

Du nom tähti avec le suffixe diminutif -nen.

tähtöset (plural nominative)
tähtösen (singular genitive)
tähtösten (plural genitive)
tähtösien (plural genitive)
tähtöstä (singular)
tähtösiä (plural)
tähtönen ^([1]) (singular accusative)
tähtösen ^([2]) (singular accusative)
tähtöset (plural accusative)
tähtösessä (singular)
tähtösissä (plural)
tähtöseen (singular illative)
tähtösiin (plural illative)
tähtösestä (singular)
tähtösistä (plural)
tähtösellä (singular)
tähtösillä (plural)
tähtöselle (singular)
tähtösille (plural)
tähtöseltä (singular ablative)
tähtösiltä (plural ablative)
tähtösenä (singular essive)
tähtösinä (plural essive)
tähtöseksi (singular)
tähtösiksi (plural)
tähtösettä (singular)
tähtösittä (plural)
tähtösin (plural)
tähtösine ^([3]) (plural comitative)
tähtösittäin (plural)
tähtösitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


arvoton

Du nom arvo (« valeur ») avec le suffixe négatif -ton.

Sans valeur, qui ne vaut rien, qui n’a pas de valeur, de peu de valeur (surtout pour le comparatif).

Tämä esine on arvoton.

Tämä on vielä arvottomampi.


tasoristeys

De taso (« niveau ») et risteys (« carrefour, croisement »).


massaluku

massalukuni (singular first-person)
massalukumme (plural first-person)
massalukusi (singular second-person)
massalukunne (plural second-person)
massalukunsa (third-person)


järjestysluku

De järjestys (« rang ») et de luku (« nombre »).

järjestyslukuni (singular first-person)
järjestyslukumme (plural first-person)
järjestyslukusi (singular second-person)
järjestyslukunne (plural second-person)
järjestyslukunsa (third-person)

Numéro atomique, nombre atomique, nombre de charge.


järjestysluku

Accusatif II singulier de järjestysluku.


oot

Deuxième personne du singulier de l’indicatif présent de olla.


alkukantainen

alkukantaiset (plural nominative)
alkukantaisen (singular genitive)
alkukantaisten (plural genitive)
alkukantaisien (plural genitive)
alkukantaista (singular)
alkukantaisia (plural)
alkukantainen ^([1]) (singular accusative)
alkukantaisen ^([2]) (singular accusative)
alkukantaiset (plural accusative)
alkukantaisessa (singular)
alkukantaisissa (plural)
alkukantaiseen (singular illative)
alkukantaisiin (plural illative)
alkukantaisesta (singular)
alkukantaisista (plural)
alkukantaisella (singular)
alkukantaisilla (plural)
alkukantaiselle (singular)
alkukantaisille (plural)
alkukantaiselta (singular ablative)
alkukantaisilta (plural ablative)
alkukantaisena (singular essive)
alkukantaisina (plural essive)
alkukantaiseksi (singular)
alkukantaisiksi (plural)
alkukantaisetta (singular)
alkukantaisitta (plural)
alkukantaisin (plural)
alkukantaisine ^([3]) (plural comitative)
alkukantaisittain (plural)
alkukantaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.
alkukantaisempi (comparative)
alkukantaisin (superlative)


suihkugeeli

Un mot composé de suihku (« douche ») et geeli (« gel »).


roskis

Apocope du mot roskakori avec le suffixe familier -is remplaçant le reste. Ce mot est rentré dans le langage courant.


lisäaine

Mot composé du nom aine (« matière ») avec le préfixe lisä- (« ajouté, extra »).


pelastukoon ken voi

* pelastukoon impératif (présent) de la troisième personne du singulier du verbe pelastua (« se sauver », « être sauvé »).

* voi présent de l'inidcatif du verbe voida (ici « pouvoir ») à la troisième personne du singulier.


matemaattinen

matemaattisempi (comparative)
matemaattisin (superlative)
matemaattiset (plural nominative)
matemaattisen (singular genitive)
matemaattisten (plural genitive)
matemaattisien (plural genitive)
matemaattista (singular)
matemaattisia (plural)
matemaattinen ^([1]) (singular accusative)
matemaattisen ^([2]) (singular accusative)
matemaattiset (plural accusative)
matemaattisessa (singular)
matemaattisissa (plural)
matemaattiseen (singular illative)
matemaattisiin (plural illative)
matemaattisesta (singular)
matemaattisista (plural)
matemaattisella (singular)
matemaattisilla (plural)
matemaattiselle (singular)
matemaattisille (plural)
matemaattiselta (singular ablative)
matemaattisilta (plural ablative)
matemaattisena (singular essive)
matemaattisina (plural essive)
matemaattiseksi (singular)
matemaattisiksi (plural)
matemaattisetta (singular)
matemaattisitta (plural)
matemaattisin (plural)
matemaattisine ^([3]) (plural comitative)
matemaattisittain (plural)
matemaattisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


seurattava

Du verbe seurata avec la terminaison -ttava.

Participe présent passif du verbe seurata.

Häntä on seurattava.

seurattava esimerkki

Meillä ei ole mitään seurattavaa.


kiertokirje

De kierto- (« circulaire, cyclique ») et de kirje (« lettre, missive »).


afrikanpingviini

Du génitif de Afrika (« Afrique ») et de pingviini (« pingouin, manchot »).


kiertokasvi

De kierto- (« circulaire, cyclique ») et de kasvi (« plante »).


galapagosinpingviini

Du génitif de Galápagos (« Galapagos ») et de pingviini (« pingouin, manchot »).


valkokulmapingviini

De valko- (« blanc »), de kulma (« coin, bord ») et de pingviini (« pingouin, manchot »).


valonnopeus

Du génitif de valo (« lumière ») et de nopeus (« vitesse »).


seuraava

Du radical seuraa- du verbe seurata avec la terminaison -va.

Hän on varmaan seuraava asiakkaamme.

Il est certainement notre client suivant.

Seuraava!

Seuraavaksi menemme ravintolaan.

Seuraavaksi voisin sanoa, että


seuraava

Participe présent actif du verbe seurata.


hopeamaruna

De hopea (« argent ») et maruna (« armoise »).


pikakivääri

De pika- (« rapide ») et de kivääri (« fusil »).


merihevonen

De meri (« mer ») et de hevonen (« cheval »).


kirpputori

De kirppu (« puce ») et tori (« marché »).


aakkosjärjestys

De aakkos- (« alphabétique ») et de järjestys (« ordre »).


aakkosnumeerinen

De aakkos- (« alphabétique ») et numeerinen (« numérique »).


aallonmurtaja

Du génitif de aalto (« vague, flot »), de murtaa (« briser ») et du suffixe -ja indiquant l’agent.


aallonpituus

Du génitif de aalto (« vague, onde ») et de pituus (« longueur »).


kielo

kieloni (singular first-person)
kielomme (plural first-person)
kielosi (singular second-person)
kielonne (plural second-person)
kielonsa (third-person)


pajukko

De paju (« saule »). et du suffixe collectif -kko.


pajuinen

De paju (« saule »). et du suffixe -inen.


pajunpunonta

Du génitif de paju (« saule ») et d’un déverbatif de punoa (« tresser »).


pajulintu

De paju (« saule »). et de lintu (« oiseau »).


pajuvitsa

De paju (« saule »). et de vitsa (« baguette »).


pajusirkku

De paju (« saule »). et de sirkku (« bruant »).


harmaaleppä

De harmaa (« gris ») et de leppä (« aulne »).


pensasleppä

De pensas (« buisson ») et de leppä (« aulne »).


punaleppä

De puna (« rouge ») et de leppä (« aulne »).


pajukasvit

De paju (« saule »). et de kasvit (« plantes »).


pajupensas

De paju (« saule »). et de pensas (« buisson »).


aivokoppa

De aivo- (« cérébral ») et de koppa (« coquille »).


aivo-selkäydinneste

De aivo- (« cérébral »), de selkäydin (« mœlle épinière ») et de neste (« liquide »).


aivokasvain

De aivo- (« cérébral ») et de kasvain (« tumeur »).


aivotärähdys

De aivo- (« cérébral ») et de tärähdys (« secousse, heurt »).


mustavalo

De musta (« noir ») et de valo ( « lumière »).

mustavaloni (singular first-person)
mustavalomme (plural first-person)
mustavalosi (singular second-person)
mustavalonne (plural second-person)
mustavalonsa (third-person)


aakkosmerkki

De aakkos- (« alphabétique ») et de merkki (« signe »).


paju

pajuni (singular first-person)
pajumme (plural first-person)
pajusi (singular second-person)
pajunne (plural second-person)
pajunsa (third-person)


aakkoskoko

De aakkoset (« lettres ») et koko (« toutes »).

aakkoskokoni (singular first-person)
aakkoskokomme (plural first-person)
aakkoskokosi (singular second-person)
aakkoskokonne (plural second-person)
aakkoskokonsa (third-person)


aallokko

De aalto (« vague, flot ») et du suffixe collectif -kko.

aallokkoni (singular first-person)
aallokkomme (plural first-person)
aallokkosi (singular second-person)
aallokkonne (plural second-person)
aallokkonsa (third-person)


hopeapaju

De hopea (« argent ») et de paju (« saule »).

hopeapajuni (singular first-person)
hopeapajumme (plural first-person)
hopeapajusi (singular second-person)
hopeapajunne (plural second-person)
hopeapajunsa (third-person)


kerttunen

De kerttu (« fauvette ») et du suffixe diminutif -nen.


ruokokerttunen

De ruoko (« roseau ») et de kerttunen (« phragmite »).


ruokosirkkalintu

De ruoko (« roseau ») et de sirkkalintu (« locustelle »).


sarakerttunen

De sara (« carex ») et de kerttunen (« phragmite »).


kellokanerva

De kello (« clochette, grelot ») et de kanerva (« bruyère »).


nokiviistäjä

De noki (« suie ») et viistäjä (« pétrel »).


nokikolari

De noki (« suie »), de kolata avec le suffixe -ri.


nokinäätä

De noki (« suie ») et de näätä (« martre »).


ruostepääsky

De ruoste (« rouille ») et de pääsky (« hirondelle »).


kerttu

kerttuni (singular first-person)
kerttumme (plural first-person)
kerttusi (singular second-person)
kerttunne (plural second-person)
kerttunsa (third-person)


märkä

À relier à l’estonien märg et au letton mērka.


tieteellinen

De tiede (« science ») et du suffixe de dérivation adjectivale -llinen.


märkäpaise

De märkä (« pus ») et de paise (« bubon, abcès »).


Wikisanakirja

De wiki et sanakirja (« dictionnaire ») ; calqué de l’anglais Wiktionary.


magneettikenttä

De magneetti (« aimant ») et de kenttä (« terrain, champ »).


heureka

Du grec ancien εὕρηκα, heúrêka (« j’ai trouvé »).


jäävuori

De jää (« glace ») et de vuori (« montagne »).


haarapääsky

De haara (« fourche ») et de pääsky (« hirondelle »).


kalliopääsky

De kallio (« rocher ») et de pääsky (« hirondelle »).


räystäpääsky

De räystäs (« avant-toit ») et de pääsky (« hirondelle »).


peltopyy

De pelto (« champ ») et de pyy (« gélinotte »).


peltokierto

De pelto (« champs ») et de kierto (« liseron »).


peltosirkku

De pelto (« champs ») et de sirkku (« bruant »).


peltoretikka

De pelto (« champs ») et de retikka (« radis noir »).


ristikuningas

De risti (« trèfle (aux cartes) ») et de kuningas (« roi »).


ristisorsa

De risti (« croix ») et de sorsa (« canard »).


ristiässä

De risti (« trèfle (aux cartes) ») et de ässä (« as »).


ruutuässä

De ruutu (« carreau ») et de ässä (« as »).


ruutukuningas

De ruutu (« carreau ») et de kuningas (« roi »).


herttaässä

De hertta (« cœur ») et de ässä (« as »).

\ˈhertːɑˌæsːæ\


ristikuningatar

De risti (« trèfle ») et de kuningatar (« reine »).


pataässä

De pata (« pique (aux cartes) ») et de ässä (« as »).

\ˈpɑtɑˌæsːæ\


ruostesorsa

De ruoste (« rouille ») et de sorsa (« canard »).


lapasorsa

De lapa (« objet plat ») et de sorsa (« canard »).


jouhisorsa

De jouhi (« crin ») et de sorsa (« canard »).


herttakuningas

De hertta (« cœur ») et de kuningas (« roi »).


patakuningas

De pata (« pique (aux cartes) ») et de kuningas (« roi »).


patarouva

De pata (« pique (aux cartes) ») et de rouva (« dame »).


koskettimisto

Dérivé de kosketin, avec le suffixe -sto par le radical koskettimi-.

koskettimistoni (singular first-person)
koskettimistomme (plural first-person)
koskettimistosi (singular second-person)
koskettimistonne (plural second-person)
koskettimistonsa (third-person)


koskettimisto

Accusatif II singulier de koskettimisto.


ristirouva

De risti (« trèfle (aux cartes) ») et de rouva (« dame »).


ruuturouva

De ruutu (« carreau ») et de rouva (« dame »).


sotamies

De sota (« guerre ») et de mies (« homme »).


ristijätkä

De risti (« trèfle (aux cartes) ») et de jätkä (« valet (aux cartes) »).


patajätkä

De pata (« pique (aux cartes) ») et de jätkä (« valet (aux cartes) »).


herttarouva

De hertta (« cœur ») et de rouva (« dame »).


ruutujätkä

De ruutu (« carreau ») et de jätkä (« valet (aux cartes) »).


herttajätkä

De hertta (« cœur (aux cartes) ») et de jätkä (« valet (aux cartes) »).


eteen

Dérivé illatif du radical qui se présente dans le préfixe esi- (pré-, d’avance, d’avant).

Le mot (substantif ou adjectif) complémenté est au génitif. Si ce mot est la première ou la deuxième personne le suffixe possessif est suffisant. Il en est de même si ce mot est la troisième personne comme sujet.

Devant, au devant, vers le devant, en face.

En näe eteeni.

Mies tuli eteemme.

Hän katsoi eteensä.

Heitit pallon hänen eteensä.

Pour, en faveur, au bénéfice, au regard.

Kun perinteisten kylätaitojen kysyntä tyrehtyy, mikä miehelle eteen muu kuin ryhtyä artesaanista artistiksi ja vaihtaa asiakaspohja syrjäiseltä maaseudulta urbaaniin ateljeehen?

Provence ja Côte d'Azur, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 14

Ongelman eteen ei tehty mitään.

Rien n’a été fait au regard du problème.

Teimme paljon töitä voiton eteen.

Nous avons fait beaucoup d’efforts pour la victoire.

Indique de mettre en avant, de présenter les armes.

Eteen vie!


torvijäkälä

De torvi (« trompette ») et de jäkälä (« lichen »), par référence aux apothécies de certaines espèces en forme de coupes stipitées.


tähdistö

De tähti (« étoile ») et du suffixe collectif -stö.


tähtisumu

De tähti (« étoile ») et de sumu (« brouillard »).


Merkel

Merkelin tuesta ei ollut mitään hyötyä; päinvastoin kansa oli alkanut arvostella Sarkozyn liian hanakkaa liimautumista Saksan kylkeen.

Helena Petäistö, Nizza, Cannes, Biarritz à la Helena Petäistö, 2015, page 138


silmin

À l’œil, avec les yeux, des yeux, par la vue/vision, de manière oculaire.

Näin sen omin 'silmin'.

Sen näkee paljain silmin.

Avec certain regard, avec certaine expression des yeux.

Ohikulkija katsoi meitä ällistynein silmin.

Le passant nous regardait avec un regard ébahi.

Tapaus sai minut katsomaan asioita toisin silmin.

L’incident m’a fait voir les choses différemment.


piilomainonta

Composition à partir du nom mainonta (publicité, activité publicitaire) avec le préfixe piilo- (caché, dissimulé).

Publicité cachée ; emplacement/intrusion de produits.


mainonta

Du verbe mainostaa (faire de la publicité, promouvoir).

Publicité, pub, activité publicitaire, promotion.


elektronivoltti

Électronvolt (eV — unité de mesure d’énergie).


piirtäjä

Hän on sarjakuvapiirtäjä.

Il est dessinateur de BDs. Elle est dessinatrice de BDs.


piirros

Teet kauniita piirroksia.

Huomasimme, etteivät talon piirrokset täsmänneet.

Nous avons constaté que les plans du bâtiment ne correspondaient pas (à la réalité).


piirrellä

Aspect fréquentatif, et un peu diminutif, du verbe piirtää.

Faire des dessins/croquis, dessiner un peu ; s’amuser à dessiner, prendre/passer son temps à dessiner.

Mitä sinä oikein piirtelet?

Näin pari nuorta miestä piirtelemässä julkisivuille.

J’ai vu un ou deux jeunes hommes en train de faire des dessins sur une façade.