arabialainen

arabialaiset (plural nominative)
arabialaisen (singular genitive)
arabialaisten (plural genitive)
arabialaisien (plural genitive)
arabialaista (singular)
arabialaisia (plural)
arabialainen ^([1]) (singular accusative)
arabialaisen ^([2]) (singular accusative)
arabialaiset (plural accusative)
arabialaisessa (singular)
arabialaisissa (plural)
arabialaiseen (singular illative)
arabialaisiin (plural illative)
arabialaisesta (singular)
arabialaisista (plural)
arabialaisella (singular)
arabialaisilla (plural)
arabialaiselle (singular)
arabialaisille (plural)
arabialaiselta (singular ablative)
arabialaisilta (plural ablative)
arabialaisena (singular essive)
arabialaisina (plural essive)
arabialaiseksi (singular)
arabialaisiksi (plural)
arabialaisetta (singular)
arabialaisitta (plural)
arabialaisin (plural)
arabialaisine ^([3]) (plural comitative)
arabialaisittain (plural)
arabialaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


korkeus

Pöydän korkeus. — L’hauteur d’une table.

Pilvenpiirtäjän korkeus. — L’hauteur d’un gratte-ciel.

Puun korkeus. — L’hauteur (ou la taille) d’un arbre.

Lennellä korkeuksissa. — Voler dans les hauteurs.

Vuoren korkeus. — L’altitude d’un montagne.

Lentokone lentää kahdeksan kilometrin korkeudella. — L’avion vole à huit kilomètres d’altitude.

Teidän korkeutenne. — Votre Altesse.


ajanjakso

Du génitif de aika (« temps ») et de jakso (« période »).

ajanjaksoni (singular first-person)
ajanjaksomme (plural first-person)
ajanjaksosi (singular second-person)
ajanjaksonne (plural second-person)
ajanjaksonsa (third-person)


hiiri

hiiret (plural nominative)
hiiren (singular genitive)
hiirten (plural genitive)
hiirtä (singular)
hiiriä (plural)
hiiri ^([1]) (singular accusative)
hiiren ^([2]) (singular accusative)
hiiret (plural accusative)
hiiressä (singular)
hiirissä (plural)
hiireen (singular illative)
hiiriin (plural illative)
hiirestä (singular)
hiiristä (plural)
hiirellä (singular)
hiirillä (plural)
hiirelle (singular)
hiirille (plural)
hiireltä (singular ablative)
hiiriltä (plural ablative)
hiirenä (singular essive)
hiirinä (plural essive)
hiireksi (singular)
hiiriksi (plural)
hiirettä (singular)
hiirittä (plural)
hiirin (plural)
hiirine ^([3]) (plural comitative)
hiirittäin (plural)
hiiritse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kuitenkin

De kuiten (pas un mot indépendant) et de l’enclitique -kin.

Cependant, néanmoins, pourtant, tout de même, de toute façon.

Hän kuitenkin lähti. — Il/elle est tout de même parti(e).

Voitat minut kuitenkin. — Tu me gagnera de toute façon.

Jotain rajaa kuitenkin. — Il y a des limites quand même.


hylly

hyllyni (singular first-person)
hyllymme (plural first-person)
hyllysi (singular second-person)
hyllynne (plural second-person)
hyllynsä (third-person)


hattu

hattuni (singular first-person)
hattumme (plural first-person)
hattusi (singular second-person)
hattunne (plural second-person)
hattunsa (third-person)


kristitty

Il s’agit du participe passé du verbe kristiä qui est aujord’hui ristiä « baptiser, donner baptême » ou « croiser (par exemple ses mains) ».


englantilainen

englantilaisempi (comparative)
englantilaisin (superlative)
englantilaiset (plural nominative)
englantilaisen (singular genitive)
englantilaisten (plural genitive)
englantilaisien (plural genitive)
englantilaista (singular)
englantilaisia (plural)
englantilainen ^([1]) (singular accusative)
englantilaisen ^([2]) (singular accusative)
englantilaiset (plural accusative)
englantilaisessa (singular)
englantilaisissa (plural)
englantilaiseen (singular illative)
englantilaisiin (plural illative)
englantilaisesta (singular)
englantilaisista (plural)
englantilaisella (singular)
englantilaisilla (plural)
englantilaiselle (singular)
englantilaisille (plural)
englantilaiselta (singular ablative)
englantilaisilta (plural ablative)
englantilaisena (singular essive)
englantilaisina (plural essive)
englantilaiseksi (singular)
englantilaisiksi (plural)
englantilaisetta (singular)
englantilaisitta (plural)
englantilaisin (plural)
englantilaisine ^([3]) (plural comitative)
englantilaisittain (plural)
englantilaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kuusikymmentä

De kuusi (« six ») et kymmenen (« dix »).


kirjoittaa

Du mot kirjo avec la désinence -ttaa. Le sens sémantique est rendre des lettres. Appartient à la famille de *kirj- → voir kirja.


huone

huoneet (plural nominative)
huoneen (singular genitive)
huoneiden (plural genitive)
huoneitten (plural genitive)
huonetta (singular)
huoneita (plural)
huone ^([1]) (singular accusative)
huoneen ^([2]) (singular accusative)
huoneet (plural accusative)
huoneessa (singular)
huoneissa (plural)
huoneeseen (singular illative)
huoneisiin (plural illative)
huoneihin (plural illative)
huoneesta (singular)
huoneista (plural)
huoneella (singular)
huoneilla (plural)
huoneelle (singular)
huoneille (plural)
huoneelta (singular ablative)
huoneilta (plural ablative)
huoneena (singular essive)
huoneina (plural essive)
huoneeksi (singular)
huoneiksi (plural)
huoneetta (singular)
huoneitta (plural)
huonein (plural)
huoneine ^([3]) (plural comitative)
huoneittain (plural)
huoneitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Salle, pièce, local, chambre (autre que pour se coucher).

Luokkahuone.

Tämä tässä on minun huoneeni.


hinta

hintani (singular first-person)
hintamme (plural first-person)
hintasi (singular second-person)
hintanne (plural second-person)
hintansa (third-person)


kuppi

Tasse (l’assiette et ce qu’elle contient), coupe.


alusta

alustani (singular first-person)
alustamme (plural first-person)
alustasi (singular second-person)
alustanne (plural second-person)
alustansa (third-person)


alusta

Aloitetaan alusta.

En ole koskaan nähnyt tuota alusta.


alusta

En ole koskaan nähnyt tuota alusta.

Siellä on kymmenkunta alusta.


alusta

Conjugation négative du présent de l’indicatif de alustaa.

He eivät alusta.

Deuxième personne du présent de l’impératif de alustaa.

Alusta nyt!

Conjugation négative de la deuxième personne du présent de l’impératif de alustaa.

Älä alusta.


kylliksi

Assez, passablement, plutôt, suffisamment.


härkä

heittää häränpyllyä

devenir tout l’inverse, (littéralement) lancer les fesses de taureau

tehdä kärpäsestähärkänen

exagérer les choses, (littéralement) faire d’une mouche un petit taureau


helppo

helpponi (singular first-person)
helppomme (plural first-person)
helpposi (singular second-person)
helpponne (plural second-person)
helpponsa (third-person)
helpompi (comparative)
helpoin (superlative)


huilu

huiluni (singular first-person)
huilumme (plural first-person)
huilusi (singular second-person)
huilunne (plural second-person)
huilunsa (third-person)


enkeli

enkelit (plural nominative)
enkelin (singular genitive)
enkelien (plural genitive)
enkeleiden (plural genitive)
enkeleitten (plural genitive)
enkeliä (singular)
enkeleitä (plural)
enkeli ^([1]) (singular accusative)
enkelin ^([2]) (singular accusative)
enkelit (plural accusative)
enkelissä (singular)
enkeleissä (plural)
enkelilin (singular illative)
enkeleihin (plural illative)
enkelistä (singular)
enkeleistä (plural)
enkelillä (singular)
enkeleillä (plural)
enkelille (singular)
enkeleille (plural)
enkeliltä (singular ablative)
enkeleiltä (plural ablative)
enkelinä (singular essive)
enkeleinä (plural essive)
enkeliksi (singular)
enkeleiksi (plural)
enkelittä (singular)
enkeleittä (plural)
enkelein (plural)
enkeleine ^([3]) (plural comitative)
enkeleittäin (plural)
enkeleitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Langennut enkeli.

Olla enkeleissä.

Ange de neige, figure laissée en couchant sur la neige et en pivotant les bras et les jambes.


ainoa

ainoat (plural nominative)
ainoan (singular genitive)
ainoiden (plural genitive)
ainoitten (plural genitive)
ainoain (plural genitive)
ainoaa (singular)
ainoita (plural)
ainoa ^([1]) (singular accusative)
ainoan ^([2]) (singular accusative)
ainoat (plural accusative)
ainoassa (singular)
ainoissa (plural)
ainoaan (singular illative)
ainoihin (plural illative)
ainoasta (singular)
ainoista (plural)
ainoalla (singular)
ainoilla (plural)
ainoalle (singular)
ainoille (plural)
ainoalta (singular ablative)
ainoilta (plural ablative)
ainoana (singular essive)
ainoina (plural essive)
ainoaksi (singular)
ainoiksi (plural)
ainoatta (singular)
ainoitta (plural)
ainoin (plural)
ainoine ^([3]) (plural comitative)
ainoittain (plural)
ainoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

ainoa maailmassa, ainoa laatuaan

unique au monde, d’une qualité exceptionnelle

ainoassa maailmassa

Se oli ainoa kerta, kun olen nähnyt hänet niin suutuksissa.

C’était la seule/l’unique fois que je l’ai vu dans une colère pareille.

Olette ainoa, jolle olen uskalanut kertoa.

Vous êtes le/la seul(e) à qui j’ai osé en parler.

Ette ole ainoa, joka ajattalee noin.

Vous n’êtes pas le/la seul(e) à penser de cette façon.

No, tämän ainoan kerran.

Etkö löyänyt ainoatakaan?

N’en as-tu pas trouvé le/la moindre ? N’en as-tu pas trouvé un(e) ?

En ymmärtänyt ainoatakaan sanaa.


käyttää

L’aspect causatif du verbe käydä (« passer, visiter ; aller, marcher, fonctionner ; fermenter »).

Käyttää tietokonetta.

(Sens concret) (Faire) passer, faire visiter, accompagner.

Käyttää lastaan lääkärissä.

Käyttää paperia öljyssä.

Koiraa pitää käyttää ulkona riittävän pitkään ja usein.

Il faut faire sortir le chien assez longtemps et assez souvent.

Olutta tehdään käyttämällä ohraa.

On fait de la bière en faisant fermenter de l’orge.


kytkeä

Allumer, tourner, ouvrir, mettre le contact, tourner l’interrupteur, donner, mettre en circuit, mettre en marche, brancher.


ikä

Ei tällä iällä enää seikkaile.

Ce n’est plus à cet âge qu’on fait des aventures.

Rakennuksella on ikää viisikymmentä vuotta.

Koko ikänsä.


kylä

Käydä jollain kylässä.


arvo

arvoni (singular first-person)
arvomme (plural first-person)
arvosi (singular second-person)
arvonne (plural second-person)
arvonsa (third-person)

pitää suuressa arvossa(an) — donner une grande appréciation


adverbi

Suomen kielen adverbeilla ei ole sijataivutusta toisin kuin joissakin muissa kielissä.

Les adverbes de la langue finnoise n’ont pas de déclinaison contrairement à ceux de certaines autres langues.

Suomen kielen tapaa ja määrää ilmaisevilla adverbeilla esiintyy komparaatiota.

Les adverbes finnois qui expriment une manière ou une quantité possèdent des formes comparatives.

Suomen kielessä on joukko taipumattomia adjektiiveja, joita ei pidä sekoittaa adverbeihin.

En finnois, il existe certains adjectifs indéclinables qu’il ne faut pas confondre avec les adverbes.


aika

Des relations lointaines avec âge en français et age en l’anglais. Apparenté aussi à l’estonien aeg. La racine en est *aigə-. Le sens de la vieille racine survit dans le mot aikamies qui désigne un homme âgé.

aikani (singular first-person)
aikamme (plural first-person)
aikasi (singular second-person)
aikanne (plural second-person)
aikansa (third-person)

aika käy pitkäksi

le temps passe trop lentement ; littéralement : « Le temps devient long »

Aika ajoin.

Olla ajoissa.

Ajat ovat kurjat.

Vähän aikaa sitten.

Siitä on jo aikaa.

Durée, temps, décalage entre événements.

Kahdensadan metrin juoksuni aika oli 10"24.

La durée de mon cent mètres est de 10"24.

Otitko ajan ylös?

Heure, moment, point ou espace dans le temps.

On aika lähteä.

Nyt on huono aika lähteä elokuviin.

Là, c’est le mauvais moment pour partir au cinéma.

Kuukauden ajan.


aika

Bon, gros, beau, considérable (devant un nom).

Sinne on aika matka.

Il y a une bonne distance jusqu’à là-bas. C’est assez loin.

Siinä on aika ero.

Nuo kanadalaiset ovat jääkiekossa aika poikia.

Ces Canadiens sont des costauds en hockey sur glace.


aika

Assez, bien (devant un adjectif ou un adverbe, pas seul).

Tuo maalaus on aika nätti.

aika paljon

aika hyvin


iho

Racine *ihə-. Probablement des apparentés à ce mot seraient tels que ihan, ihana, ihailla.

ihoni (singular first-person)
ihomme (plural first-person)
ihosi (singular second-person)
ihonne (plural second-person)
ihonsa (third-person)


huonekalu

Des noms huone (« pièce, chambre ») et kalu (« appareil, outil, instrument »).

huonekaluni (singular first-person)
huonekalumme (plural first-person)
huonekalusi (singular second-person)
huonekalunne (plural second-person)
huonekalunsa (third-person)


lautanen

De lauta avec le suffixe diminutif -nen.

Lentävä lautanen. — Une soucoupe volante.


leikata

Couper avec des ciseaux, découper, tondre.


laskea leikkiä

Du verbe laskea et du nom leikki (« jeu ») au partitif.


lakata

Lakkaa itkemästä. — Cesse de pleurer.


eilen

Invariable mais permet les clitiques comme -kin, -pä et -hän.

Kävimme eilen taidemuseossa.

Nous sommes allés à un musée d’art hier.

Eilen oli hieno päivä. Muistan sen päivän kuin eilisen.

Hier, il faisait une journée magnifique. Je me rappelle de ce jour comme si c’était hier.

Eilenkin satoi.

Eilenhän teidän piti lähteä.


hius

hiukset (plural nominative)
hiuksen (singular genitive)
hiusten (plural genitive)
hiuksien (plural genitive)
hiusta (singular)
hiuksia (plural)
hius ^([1]) (singular accusative)
hiuksen ^([2]) (singular accusative)
hiukset (plural accusative)
hiuksessa (singular)
hiuksissa (plural)
hiukseseen (singular illative)
hiuksisiin (plural illative)
hiuksihin (plural illative)
hiuksesta (singular)
hiuksista (plural)
hiuksella (singular)
hiuksilla (plural)
hiukselle (singular)
hiuksille (plural)
hiukselta (singular ablative)
hiuksilta (plural ablative)
hiuksena (singular essive)
hiuksina (plural essive)
hiukseksi (singular)
hiuksiksi (plural)
hiuksetta (singular)
hiuksitta (plural)
hiuksin (plural)
hiuksine ^([3]) (plural comitative)
hiuksittain (plural)
hiuksitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kertoa

Conter, raconter, dire, expliquer, parler, narrer (comme un narrateur).

Osaisittetko kertoa meille, mitä tapahtui eilen illalla teidän asunnollanne.

Pourriez-vous nous expliquer ce qu’il s’est passé hier soir à votre domicile.

Älä kerro tästä kenellekään.

Menen kertomaan pomolle.


kyynel

Hänen poskillaan valui kyyneliä. — Des larmes coulaient sur ses joues.

Hänen poskillaan valui kyyneltä. — Du larme coulait sur ses joues.

(Familier)'No voi kyynel'! — C’est triste !


lentokenttä

De lento (« vol ») et kenttä (« terrain »).


lämmin

Il est issu de la même origine que lempi (amour, tendresse). Il exprime toujours un atmosphère agréable, tandis que son quasi-synonyme kuuma indique une chaleur plus intense.

(Physiquement) Chaud, tiède, doux, clément.


intohimo

De into (« passion ») et de himo (« passion »).

intohimoni (singular first-person)
intohimomme (plural first-person)
intohimosi (singular second-person)
intohimonne (plural second-person)
intohimonsa (third-person)


lempeä

Origine en *lembə- partagé avec lempi, lämmin, lämpö.


laskea yhteen

Du verbe laskea (« compter ») et de l’adverbe yhteen (« ensemble »).

Työmies laski yhteen kasaan kaikki kivet.

L’ouvrier a déposé toutes les pierres dans un tas.


koti

Ancien pluriel de kota (« hutte conique, habitat ») ; i étant la marque du pluriel. À l’illatif, « Minä palaan kotiin. » aurait donc signifié « Je rentre aux habitats. ».


kuulla

Kuulen susien ulvovan. — J’entends les loup hurler.

En ole ennen kuullutkaan. — Je n’ai jamais entendu pareille chose.

Entendre parler (dans le registre soutenu, on utilise le mot puhuttavan pour le mot parler).

Olen kyllä kuullut hänestä puhuttavan. — J’ai certainement entendu parler de lui / d’elle.

Kuulla jotakuta. — Auditer quelqu’un.

Écouter (formule pour commencer sa parole).

Kuule, minulla on sinulle kerrottavaa… — Écoute, j’ai des choses à te dire…

Kuulkaa, asia ei ole ihan niin yksinkertainen. — Écoutez, les choses ne sont pas si simples que cela.


korjata

Réparer (ce qui est cassé), régler (un problème, un défaut de fonctionnement).

Radio saatiin korjatuksi.

korjata sato

Ranger, ramasser, refaire, faire (préparer).

Korjaa roskasi.

Korjatkaa lelut paikoilleen, kun päätätte lopettaa.

Rangez les jouets à leur place quand vous déciderez de finir.

Korjaisitko astiat pöydästä?

Voudrais-tu vider la table des assiettes, s’il te plaît ?

Onko kokeet jo korjattu?

Est-ce que les contrôles sont déjà corrigés ?

Hänestä on mukava korjata muiden puhetta.

Il/elle lui plaît de corriger ce que les autres disent.


kurja

kurjempi (comparative)
kurjin (superlative)

Kurjat. — Les Misérables.

Onpa kurja päivä. — Que cette journée est malheureuse.

Elää kurjissa oloissa. — Vivre dans des conditions misérables.

Voi, tätä kurjaa elämää. — Hélas, la vie me dégoûte tant.

Te kurja! Saatte vielä tuta. — Vous lâche ! Vous allez bien voir.


luona

Chez, parmi, tous près de, au bord de, sur.


levätä

Se reposer, prendre repos, être au repos.

Mitä teet nyt? — Lepään.

Tu fais quoi maintenant ? — Je me repose.

Maali! Siellä kiekko lepää.

Tässä lepää…


lokakuu

Du nom loka « boue » et du nom kuu « lune, mois ».


jättää

Dérivé factitif du verbe jäädä (« rester, demeurer »).

jättää sikseen

laisser dans l’état, arrêter de se préoccuper de, ne rien faire pour, abandonner

Laisser, abandonner, délaisser, remettre, transmettre.

Hän oli jättänyt viestin pöydälle.

Il avait laissé un message sur la table.

Jättäkää takit tähän.

jättää perinnöksi.

Jätimme maaseudun (taaksemme).

En halua jättää sinua.

Abandonner, résigner, quitter (le pouvoir).

Miksi jätit työn kesken?

Omettre, négliger ; (+ pois) dégager, retirer.

Älkää jättäkö laskua maksamatta.

Kananmunat jätettiin pois kauppojen hyllyiltä.

Les œufs (de poule) ont été retirés des rayons des magasins.

Pahus. Jätin sen pois laskuista

Bon sang. Je n’en avais pas tenu compte.

Poika jätti syömättä.


kahdeksan

La première partie viendrait de kaksi « deux », cependant la partie restante n’est pas claire.


kysyä

La personne à qui on demande est à l’élatif, et la chose demandée est au génitif ou au partitif.

Kysyin häneltä sitä.


lyijykynä

Composé des noms lyijy (« plomb, graphite ») et kynä (« crayon »).


kerätä

De la racine *kertə- commune à plusieurs descendants (kerä, kerta, kertoa, kerros) ayant tous en commun l’idée d’amas, d’amassage, de cumulation, de multiplication. Ce verbe traduit une action de (r)amasser.

latoa

remarquez  « dans un abri-grenier » dans l’exemple de , même descendance

(R)amasser, (re)cueillir (analytiquement « en amasser »)

Kerääpä tuo roska maasta.

Kerätä sieniä metsässä.

Hän on kerännyt huoneensa täydeltä pehmoleluja.

Il/Elle a amassé plein de peluches dans sa chambre.

Poika keräsi makeisia taskuunsa.

Le garçon avait amassé des friandises dans ses poches.

Kerätä tietoja.

Collecter (l’aspect fréquentatif est utilisé plus souvent pour ce sens).

Kerätä postimerkkejä.

Kerätä tavaransa ja lähteä.

Hassu kävely kerää katseita/huomiota.

Une drôle de démarche attire les regards/l’attention.

Konsertti keräsi tuhatpäisen yleisön.

Le concert a attiré un public de milliers de personnes.

Kerätä satoa (latoon talteen).

Récolter (pour garder dans un grenier/abri).


kieli

Du proto-fennique *keeli. Peut-être relié au mongol хэл (khel).

mennä kieli solmuun

tourner la langue dans sa bouche ; donner sa langue au chat

Näyttää jollekin kieltänsä.

Puhua jotain kieltä.

Osata ranskankieltä.

Puhua kaikilla kielillä.

Parler dans toutes les langues. (sens biblique)

Tekniikan kieltä.

Ylevää kieltä.

Viulun kieli meni poikki.

Millä kielellä sinä ohjelmoit?


luostari

Du suédois kloster, lui-même du latin claustrum (« enceinte »).


lyödä vetoa

Du verbe lyödä (« taper, jouer »), et du nom veto (« pari ») au partitif.


maantiede

Un mot composé de maa « terre » au génitif et de tiede « science ».


maatila

Bien, domaine, fonds, propriété, propriété foncière.


jarru

jarruni (singular first-person)
jarrumme (plural first-person)
jarrusi (singular second-person)
jarrunne (plural second-person)
jarrunsa (third-person)


maaliskuu

De l’adjectif maalinen « comme la terre, terne » et du nom kuu « lune, mois ».


mahtipontisuus

Substantif de l'adjectif mahtipontinen. Il se compose de mahti et de pontinen.


maapähkinä

De maa (« terre ») et pähkinä (« noix »).


itu

ituni (singular first-person)
itumme (plural first-person)
itusi (singular second-person)
itunne (plural second-person)
itunsa (third-person)


mainos

Publicité, œuvre publicitaire/de publicité, pub, réclame.


maanosa

Le génitif de maa « terre » et osa « part, partie ».

Afrikka on maanosa. — Afrique est un continent.


kaasu

kaasuni (singular first-person)
kaasumme (plural first-person)
kaasusi (singular second-person)
kaasunne (plural second-person)
kaasunsa (third-person)


hyvä

Ce mot dénote une supplétion car son étymologie est distincte de celles de parempi et de paras.

hyvät (singular positive)
parempi (comparative)
paremmat (singular comparative)
paras (superlative)
parhain (superlative)
parahin (superlative)
parhaimmat (singular superlative)

Teit hyvän työn.

jonkun hyväksi

Tuntuu hyvältä.

Voitimme.

Hyvä on. Hyvä on, minä tulen.


maksaa osansa

Contribuer (à quelque chose = élatif) (littéralement: payer sa partie).


kylvettää

Baigner, immerger, faire baigner, faire plonger.


jäsenmaksu

De jäsen (« membre ») et maksu (« dépense »).

jäsenmaksuni (singular first-person)
jäsenmaksumme (plural first-person)
jäsenmaksusi (singular second-person)
jäsenmaksunne (plural second-person)
jäsenmaksunsa (third-person)


makkara

katsoa jotakuta kuin halpaa makkaraa

regarder quelqu’un comme s’il était une andouille de bas de gamme (à mot près

Andouille, saucisse (plus gros que nakki)


japanilainen

Composé de Japani et du suffixe -lainen.


japanilainen

japanilaiset (plural nominative)
japanilaisen (singular genitive)
japanilaisten (plural genitive)
japanilaisien (plural genitive)
japanilaista (singular)
japanilaisia (plural)
japanilainen ^([1]) (singular accusative)
japanilaisen ^([2]) (singular accusative)
japanilaiset (plural accusative)
japanilaisessa (singular)
japanilaisissa (plural)
japanilaiseen (singular illative)
japanilaisiin (plural illative)
japanilaisesta (singular)
japanilaisista (plural)
japanilaisella (singular)
japanilaisilla (plural)
japanilaiselle (singular)
japanilaisille (plural)
japanilaiselta (singular ablative)
japanilaisilta (plural ablative)
japanilaisena (singular essive)
japanilaisina (plural essive)
japanilaiseksi (singular)
japanilaisiksi (plural)
japanilaisetta (singular)
japanilaisitta (plural)
japanilaisin (plural)
japanilaisine ^([3]) (plural comitative)
japanilaisittain (plural)
japanilaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


ilta

iltani (singular first-person)
iltamme (plural first-person)
iltasi (singular second-person)
iltanne (plural second-person)
iltansa (third-person)

Nyt on ilta.

Olin vanhempainillassa.

palata illaksi kotiin

illasta iltaan

illasta toiseen

Hyvää iltaa!


kaivo

kaivoni (singular first-person)
kaivomme (plural first-person)
kaivosi (singular second-person)
kaivonne (plural second-person)
kaivonsa (third-person)

heittää Kankkulan kaivoon

gâcher infiniment, jeter par les fenêtres, (littéralement) jeter dans le puits de Kankkula

heittää kirves kaivoon

perdre sa chance, renoncer, jeter l’éponge, (littéralement) jeter la hache dans le puits


keino

keinoni (singular first-person)
keinomme (plural first-person)
keinosi (singular second-person)
keinonne (plural second-person)
keinonsa (third-person)

Moyen, façon (de faire), méthode, recours, (moyen secret) embuche, arcane.

Kyllä minä keinot keksin.


kakku

kakkuni (singular first-person)
kakkumme (plural first-person)
kakkusi (singular second-person)
kakkunne (plural second-person)
kakkunsa (third-person)


eri

Différent, divers, varié, autre, séparé, distinct.

Meillä oli tänään eri opettaja.

Nous avons eu un autre professeur aujourd’hui.

Hän asuu eri kaupungissa.

Meillä on useita eri toimittajia.

Nous avons plusieurs fournisseurs différents.

Se on eri asia.

Nämä ovat eri paria. Eripariset sukat ovat hassun näköiset.

Elles ne sont pas de la même paire. Les chaussettes de différente paires ont l’air ridicule.

Vuokrattavassa huoneessa on eri sisäänkäynti.

La chambre louable a une entrée séparée.

Tein sen eri tavalla.


eri

Olet eri hyvä kaveri.

Eri hauska esitys.


kaava

kaavani (singular first-person)
kaavamme (plural first-person)
kaavasi (singular second-person)
kaavanne (plural second-person)
kaavansa (third-person)

Formule (mathématique, physique, chimique).


katto

kattoni (singular first-person)
kattomme (plural first-person)
kattosi (singular second-person)
kattonne (plural second-person)
kattonsa (third-person)

Kiinnitimme kattoon uuden valaisimen.

Nous avions attaché une nouvelle lampe au plafond.

Katolle on kertynyt runsaasti lunta.

La neige s’est pas mal accumulée sur le toit.

Seuil, plafond, limite supérieure à ne pas dépasser.

Hintakatto.


maali

Nom commun 1. Ce nom désigne l'ingrédient pour rendre des couleurs sur des murs et sur des vêtements. Il pourrait provenir de la racine *məa dont l'archïexemple est « maa » (terre, sol). Dans les temps anciens, les ingrédients colorants durables étaient retirés de la terre comme l'ocre.


maanjäristys

Des mots maan, génitif singulier de maa (terre) et järistys (tremblement).

Valtio ilmoittaa, että maanjäristyksessä on kuollut paljon ihmistä.

L'état rapporte que de nombreuses personnes sont mortes durant le tremblement de terre.


lentää

Voler dans les airs ; prendre l’avion ; (faire) voler, piloter ; se faire expulser de quelque part.

Lentääpä tuo lintu korkealla.

Pelkään lentämistä.

Osaatteko te lentää tällä?

Häirikkö lensi ulos baarista.

Lapset lensivät paljon, kun olivat pieniä.

Les enfants faisaient souvent la course quand ils étaient petits.


moittia

Gronder, reprendre, reprocher, réprimander, sermonner.


kymmenen

Lasken kymmeneen.

Edessänne on kymmenen punaista laatikkoa.

(kello) kymmeneltä

kymmeniä

kymmenet ihmiset

Kaupungin vuotuiset pakkaspäivät lasketaan kymmenissä.

* Le nombre annuel des jours de gel de la ville se compte en dizaines.

toista kymmentä

pari kymmentä


makea

Apparenté à maku « goût, saveur, arôme ».

makeampi (comparative)
makein (superlative)

Sucré, une des saveurs principales de la langue humaine.

Suolaisia ja makeita ruokalajeja. — Des plats salés et des plats sucrés.

Doux, en parlant de l’eau à l’opposition de l’eau salée.

Makea vesi. — L’eau douce.

Ahven on makean veden kala. — La perche est un poisson d’eau douce.


marraskuu

Du nom et adjectif marras (« âme morte, mort (nom), mourant (adjectif), mort (adjectif)) ») et du nom kuu (« lune, mois »). Littéralement « le mois de la mort ».

ˈmɑ.rːɑsˌkuː


kauhu

kauhuni (singular first-person)
kauhumme (plural first-person)
kauhusi (singular second-person)
kauhunne (plural second-person)
kauhunsa (third-person)


mäti

Kalan munat ovat mätiä.

Les œufs des poissons sont des rogues. (jeu de mots) Les œufs des poissons sont pourris.


lainata

De laina avec le marque de l’infintif I -ta.

Voitko lainata (minulle) kynääsi? – Est-ce que tu peux me prêter ton crayon ? Noter l'utilisation du partitif : kynää, qui sera préféré dans ce genre de question.

Minä lainaan tämän kynän sinulle.- Je te prête ce stylo.

Voinko lainata kynääsi? – Est-ce que je peux emprunter ton crayon ?Noter l'utilisation du partitif : kynää, qui sera préféré dans ce genre de question.

Lainasin tämän kynän häneltä. - Je lui ai emprunté ce stylo.

Hän lainaa kynän Sannalta. - Il/elle emprunte le stylo à Sanna.


molemmat

Les deux, l’une et l’autre, l’un et l’autre, tous, toutes.


merkitä

Marquer, noter, inscrire (garder l’information).

Signifier, vouloir dire (avoir un sens).

Signifier, importer (avoir de l’importance).


järvi

järvet (plural nominative)
järven (singular genitive)
järvien (plural genitive)
järveä (singular)
järviä (plural)
järvi ^([1]) (singular accusative)
järven ^([2]) (singular accusative)
järvet (plural accusative)
järvessä (singular)
järvissä (plural)
järveen (singular illative)
järviin (plural illative)
järvestä (singular)
järvistä (plural)
järvellä (singular)
järvillä (plural)
järvelle (singular)
järville (plural)
järveltä (singular ablative)
järviltä (plural ablative)
järvenä (singular essive)
järvinä (plural essive)
järveksi (singular)
järviksi (plural)
järvettä (singular)
järvittä (plural)
järvin (plural)
järvine- ^([3]) (plural comitative)
järvittäin (plural)
järvitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Menimme järvelle.

Meillä oli järvellä piknik.

Nous avions fait une pique-nique au lac.

Ennen pitkää me lähdimme järveltä.

Hyppäsimme järveen.

Uimme järvessä.

Nostimme järvestä kalan.


mahdollisuus

Possibilité, possible, opportunité, chance ; choix, possibilité, option.

mahdollisuuksien rajoissa

Saat viimeisen mahdollisuuden.

Meillä ei ollut muuta mahdollisuutta.


muovi

Formé à partir du verbe muovata « mouler, altérer » par Lauri Hakulinen en 1947.


kärpänen

kärpäset (plural nominative)
kärpäsen (singular genitive)
kärpästen (plural genitive)
kärpäsien (plural genitive)
kärpästä (singular)
kärpäsiä (plural)
kärpänen ^([1]) (singular accusative)
kärpäsen ^([2]) (singular accusative)
kärpäset (plural accusative)
kärpäsessä (singular)
kärpäsissä (plural)
kärpäseen (singular illative)
kärpäsiin (plural illative)
kärpäsestä (singular)
kärpäsistä (plural)
kärpäsellä (singular)
kärpäsillä (plural)
kärpäselle (singular)
kärpäsille (plural)
kärpäseltä (singular ablative)
kärpäsiltä (plural ablative)
kärpäsenä (singular essive)
kärpäsinä (plural essive)
kärpäseksi (singular)
kärpäsiksi (plural)
kärpäsettä (singular)
kärpäsittä (plural)
kärpäsin (plural)
kärpäsine ^([3]) (plural comitative)
kärpäsittäin (plural)
kärpäsitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kestää

Matka kesti kolme päivää.

Materiaali kestää kovatkin iskut.

Le matériel supporte même les coups forts.

Durer, persister, se maintenir, être durable.

Rakkaus kestää pitkässäkin parisuhteessa.

L’amour se maintient même dans une longue relation de couple.

Nämä paristot kestävät pitkään.

Supporter, être supportable, tolérer, résister, supporter.

Betoni ei kestä happoja.

Vampyyrit eivät kestä auringonvaloa.

En kestä tätä melua.

Sinun pitää vain kestää se.

En voi kestää pannukahvia.

Je ne peux pas tolérer le café fait au pot.

Kestää kipuja.

Souffrir, endurer, connaître, faire/être l’objet de.

Hän sai kestää sotavankiaikanaan kidutusta.

Il a du endurer des tortures durant le temps où il était prisonnier de guerre.


mestari

maailmanmestari

(Histoire de l’art) Chef, en parlant des auteurs inconnus de leur noms mais reconnus pour leur style.


kanadalainen

kanadalaiset (plural nominative)
kanadalaisen (singular genitive)
kanadalaisten (plural genitive)
kanadalaisien (plural genitive)
kanadalaista (singular)
kanadalaisia (plural)
kanadalainen ^([1]) (singular accusative)
kanadalaisen ^([2]) (singular accusative)
kanadalaiset (plural accusative)
kanadalaisessa (singular)
kanadalaisissa (plural)
kanadalaiseen (singular illative)
kanadalaisiin (plural illative)
kanadalaisesta (singular)
kanadalaisista (plural)
kanadalaisella (singular)
kanadalaisilla (plural)
kanadalaiselle (singular)
kanadalaisille (plural)
kanadalaiselta (singular ablative)
kanadalaisilta (plural ablative)
kanadalaisena (singular essive)
kanadalaisina (plural essive)
kanadalaiseksi (singular)
kanadalaisiksi (plural)
kanadalaisetta (singular)
kanadalaisitta (plural)
kanadalaisin (plural)
kanadalaisine ^([3]) (plural comitative)
kanadalaisittain (plural)
kanadalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


myymälä

La forme myymä du verbe « myydä » (vendre). L'infinif de type -ma / -mä porte le sens passif par. À ceci est ajouté le suffixe « -lä » (locatif).


asia

asiat (plural nominative)
asian (singular genitive)
asioiden (plural genitive)
asioitten (plural genitive)
asiain (plural genitive)
asiaa (singular)
asioita (plural)
asia ^([1]) (singular accusative)
asian ^([2]) (singular accusative)
asiat (plural accusative)
asiassa (singular)
asioissa (plural)
asiaan (singular illative)
asioihin (plural illative)
asiasta (singular)
asioista (plural)
asialla (singular)
asioilla (plural)
asialle (singular)
asioille (plural)
asialta (singular ablative)
asioilta (plural ablative)
asiana (singular essive)
asioina (plural essive)
asiaksi (singular)
asioiksi (plural)
asiatta (singular)
asioitta (plural)
asioin (plural)
asioine ^([3]) (plural comitative)
asioittain (plural)
asioitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Unohdin erään asian.

Minulla on asiaa sinulle.

Oliko sinulla muuta asiaa?

Est-ce que tu avais quelque chose d’autre à me dire ?

Hän kyllä osaa asiansa.

Il connaît bien sa matière. Il connaît bien son affaire.

Miten teidän asianne menee?

Asiasta toiseen…

Esitelmän pitäjä lipsui asiasta.

Le présentateur de l’exposé fit une digression.

Asia ei innostanut ketään.

Menisittekö jo asiaan?

Käydä asioilla


kartta

karttani (singular first-person)
karttamme (plural first-person)
karttasi (singular second-person)
karttanne (plural second-person)
karttansa (third-person)

Carte, plan, schéma (des lignes de métro, de train, d’autobus).

Kaupungin kartta.

Euroopan poliittinen kartta.


ihminen

ihmiset (plural nominative)
ihmisen (singular genitive)
ihmisten (plural genitive)
ihmisien (plural genitive)
ihmistä (singular)
ihmisiä (plural)
ihminen ^([1]) (singular accusative)
ihmisen ^([2]) (singular accusative)
ihmiset (plural accusative)
ihmisessä (singular)
ihmisissä (plural)
ihmiseen (singular illative)
ihmisiin (plural illative)
ihmisestä (singular)
ihmisistä (plural)
ihmisellä (singular)
ihmisillä (plural)
ihmiselle (singular)
ihmisille (plural)
ihmiseltä (singular ablative)
ihmisiltä (plural ablative)
ihmisenä (singular essive)
ihmisinä (plural essive)
ihmiseksi (singular)
ihmisiksi (plural)
ihmisettä (singular)
ihmisittä (plural)
ihmisin (plural)
ihmisine ^([3]) (plural comitative)
ihmisittäin (plural)
ihmisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Suurin osa ihmisistä elää aivan tavallista elämää “samsarassa” ja hyväksyvät sen että elämään kuuluu kärsimystä ja iloa.

La plupart [plus grande partie] des gens vivent une vie très ordinaire dans le samsara et acceptent que leur vie soit souffrance et joie.

Homme, humanité (toute l’humanité collectivement).

Homme, femme, aimer, préférer, s’intéresser. Utilisé pour indiquer que quelqu’un a une affection pour une chose donnée.

Olen pyöräilyihminen.

Oletko koira- vai kissaihmisiä?

En ole karkki-ihmisiä.

Hän on tietokoneihmisiä: hän kyllä osaa auttaa sinua.

Il/elle s’intéresse aux informatiques : il/elle saura surement t’aider.


kinkku

kinkkuni (singular first-person)
kinkkumme (plural first-person)
kinkkusi (singular second-person)
kinkkunne (plural second-person)
kinkkunsa (third-person)


kerho

kerhoni (singular first-person)
kerhomme (plural first-person)
kerhosi (singular second-person)
kerhonne (plural second-person)
kerhonsa (third-person)

Club, association, groupe, atelier, société, regroupement de personnes qui s’intéressent aux mêmes activités non-professionnelles.

Askartelukerho.

Yökerho.


menetellä

À l’origine, l’aspect fréquentatif du verbe menettää (« perdre, manquer, ne plus avoir ») qui est le factif de mennä (« aller »).

Être moyen, être médiocre, être passable, passer.

Miltä viini maistuu? - Menettelee.


kellari

kellarit (plural nominative)
kellarin (singular genitive)
kellarien (plural genitive)
kellareiden (plural genitive)
kellareitten (plural genitive)
kellaria (singular)
kellareita (plural)
kellari ^([1]) (singular accusative)
kellarin ^([2]) (singular accusative)
kellarit (plural accusative)
kellarissa (singular)
kellareissa (plural)
kellaririn (singular illative)
kellareihin (plural illative)
kellarista (singular)
kellareista (plural)
kellarilla (singular)
kellareilla (plural)
kellarille (singular)
kellareille (plural)
kellarilta (singular ablative)
kellareilta (plural ablative)
kellarina (singular essive)
kellareina (plural essive)
kellariksi (singular)
kellareiksi (plural)
kellaritta (singular)
kellareitta (plural)
kellarein (plural)
kellareine ^([3]) (plural comitative)
kellareittain (plural)
kellareitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


laulaa

Minä laulan.

Sinä lauloit.

Hän laulanee kohta.

Me emme ole vielä laulaneet.

Te olitte laulanut. / Te olitte laulaneet.

Vous aviez chanté (vouvoiement / pluriel).

He laulaisivat mielellään.

laulaa joku suohon — enchanter quelqu’un aux marais


neljäkymmentä

De neljä (« quatre ») et du partitif de kymmenen (« dix »).


keitto

keittoni (singular first-person)
keittomme (plural first-person)
keittosi (singular second-person)
keittonne (plural second-person)
keittonsa (third-person)


luoda

Kuka on luonut tämän taideteoksen? — Qui a créé cette œuvre d'art ?

Hän loi katseensa minuun. — Elle fixa son regard sur moi.

Luoda lumet tieltä. — Dégager la neige de la route.

Käärmeet luovat nahkansa säännöllisesti. — Les seprents muent leur peau régulièrement.


kameli

kamelit (plural nominative)
kamelin (singular genitive)
kamelien (plural genitive)
kameleiden (plural genitive)
kameleitten (plural genitive)
kamelia (singular)
kameleita (plural)
kameli ^([1]) (singular accusative)
kamelin ^([2]) (singular accusative)
kamelit (plural accusative)
kamelissa (singular)
kameleissa (plural)
kamelilin (singular illative)
kameleihin (plural illative)
kamelista (singular)
kameleista (plural)
kamelilla (singular)
kameleilla (plural)
kamelille (singular)
kameleille (plural)
kamelilta (singular ablative)
kameleilta (plural ablative)
kamelina (singular essive)
kameleina (plural essive)
kameliksi (singular)
kameleiksi (plural)
kamelitta (singular)
kameleitta (plural)
kamelein (plural)
kameleine ^([3]) (plural comitative)
kameleittain (plural)
kameleitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


lammas

Du proto-germanique *lambaz, comparer lamb d’anglais.


lumi

Apparenté à lumo et lume. La neige blanche quand elle est propre réfléchit beaucoup la lumière. Comparer à lux, lumière et lumen.

Maassa on lunta.


keuhko

keuhkoni (singular first-person)
keuhkomme (plural first-person)
keuhkosi (singular second-person)
keuhkonne (plural second-person)
keuhkonsa (third-person)


kapteeni

kapteenit (plural nominative)
kapteenin (singular genitive)
kapteenien (plural genitive)
kapteeneiden (plural genitive)
kapteeneitten (plural genitive)
kapteenia (singular)
kapteeneita (plural)
kapteeni ^([1]) (singular accusative)
kapteenin ^([2]) (singular accusative)
kapteenit (plural accusative)
kapteenissa (singular)
kapteeneissa (plural)
kapteeniin (singular illative)
kapteeneihin (plural illative)
kapteenista (singular)
kapteeneista (plural)
kapteenilla (singular)
kapteeneilla (plural)
kapteenille (singular)
kapteeneille (plural)
kapteenilta (singular ablative)
kapteeneilta (plural ablative)
kapteenina (singular essive)
kapteeneina (plural essive)
kapteeniksi (singular)
kapteeneiksi (plural)
kapteenitta (singular)
kapteeneitta (plural)
kapteenein (plural)
kapteeneine ^([3]) (plural comitative)
kapteeneittain (plural)
kapteeneitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


neliö

De la racine neli- du mot neljä (« quatre ») avec le suffixe -ö.


kaksi

Kello on kaksi iltapäivällä.

Menen sanomaan hänelle kaksi sanaa.

Olla kahdestaan.

Tavataanko kahdelta?


kaksi

Kaksipuolinen.

Kaksipyöräinen.

Kaksijalkainen.

Kaksihaarainen.


nojatuoli

Des noms noja « appuis » et de tuoli « chaise ».


lämmittää

Verbe issu de lämmin avec la désinence extérieurisante -ttää. Par la désinence, il exprime rendre plus chaud.

Kuuma mehu lämmittää talvella.

Aurinko lämmittää mukavasti.

Le soleil nous réchauffe confortablement.

Lämmittää sauna.

Lämmittän jääkapissa olevat pihvit.

Je réchauffe les steaks qui sont dans le réfrigérateur.

Hiilidioksidipäästöt lämmittävät ilmastoa.

Les émissions de gaz carbonique réchauffent le climat.

Tämä runo lämmitti kovasti sydänätäni.


missä

Missä olet?

Tiedän, missä hän asuu.


missä

Missä kaupungissa hän asuu?


tee

Deuxième personne du singulier de l’impératif du verbe tehdä.

Tee läksysi.[teː lːæksysi] — Fais tes devoirs.

Conjugaison négative du présent de l’indicatif du verbe tehdä.

En teekään sitä.[en teːkːæːn sitæ] — Au fait, je le fais pas.

Conjugaison négative du présent de l’impératif du verbe tehdä.

Älä tee pahojasi.[ælæ teː pːaɦojɑsi] — Ne fais pas le malin.


kenkä

saada kenkää

se faire renvoyer, virer (par un coup de chaussure

Ostin kolme kenkää.

Joni pitää keltaisia kenkiä.

Sinulla on varmaan uudet kengät.

Tu semble avoir des nouvelles chaussures. (on comprend une nouvelle paire)

Quand on donne la quantité : Paire de chaussures.

Ostin kolmet kengät.

J’ai acheté trois paires de chaussures. (pas trois chaussures)

Huoneessa on viidet kengät.

Il y a cinq paires de chaussures dans la pièce.

Sinä löysit muutamat kengät.

Tu as trouvé quelques paires de chaussures.


maailma

Composé de maa (« terre ») et de ilma (« air »), apparenté à maailm en estonien.

Mutta kuvittelepa maailma, jossa ei olisi ilmastonmuutosta.

Mais imagine un monde où le réchauffement climatique n’existait pas.


noin

Environ, à peu près, aux bords de, et l’expression « dans les ».

Suomen asukasluku on noin viisi miljoonaa ja Ranskan noin 60 miljoonaa. — La population de la Finlande est à peu près de cinq millions et celle de la France environ 60 millions.

Noin! Nyt se on valmis. — Voilà ! C’est fait.


maksaa

maksaa maltaita

coûter de l’or, (littéralement) coûter des malts

Kaveri maksoi minulle 40 euroa.

Coûter, revenir à, faire (en somme), être.

Paljonko tämä maksaa?

Kirja maksoi 40 (= neljäkymmentä) euroa.

Mikä maksaa?


metsästää

De la racine metsə-. Ce mot est une ancienne dérivation du mot « metsä » (forêt).

Chasser une proie (ou par extension un autre objectif).


juusto

(Siècle à préciser) Apparenté au mot ost en suédois ; ce mot provient de l’ancien mot germanique pour fromage. Le mot actuel en allemand Käse et en néerlandais kaas proviennent eux du mot latin caseus (« fromage »).

juustoni (singular first-person)
juustomme (plural first-person)
juustosi (singular second-person)
juustonne (plural second-person)
juustonsa (third-person)


kangas

kankaat (plural nominative)
kankaan (singular genitive)
kankaiden (plural genitive)
kankaitten (plural genitive)
kangasta (singular)
kankaita (plural)
kangas ^([1]) (singular accusative)
kankaan ^([2]) (singular accusative)
kankaat (plural accusative)
kankaassa (singular)
kankaissa (plural)
kankaaseen (singular illative)
kankaisiin (plural illative)
kankaihin (plural illative)
kankaasta (singular)
kankaista (plural)
kankaalla (singular)
kankailla (plural)
kankaalle (singular)
kankaille (plural)
kankaalta (singular ablative)
kankailta (plural ablative)
kankaana (singular essive)
kankaina (plural essive)
kankaaksi (singular)
kankaiksi (plural)
kankaatta (singular)
kankaitta (plural)
kankain (plural)
kankaine ^([3]) (plural comitative)
kankaittain (plural)
kankaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


olla olevinaan

Feindre, affecter, faire des manières, minauder, prendre des airs.


naamari

De naama « visage » avec le suffixe -ri.

Masque, faux visage (édifice qui couvre le visage).

riisua (pois) naamarinsa — (en)lever la masque

Komediassa antisankari yritti irroittaa arkkipiispalta naamaria, jota tällä ei ollut. — Dans la comédie l’antihéros essayait d’arracher la masque à un archéveque que celui-là n’avait pas.


olla nimeltään

Du verbe olla (« être ») et de nimi (« nom ») à l’ablatif avec suffixe possessif.


kohta

Auto meinasi ajaa päälleni tässä kohtaa.

L'auto m'a faillit rouler desus à cet endroit.


kohta

Bientôt, tout à l’heure, dans peu (de temps).

Kohta sataa.

Nähdään kohta.


jalka

jalkani (singular first-person)
jalkamme (plural first-person)
jalkasi (singular second-person)
jalkanne (plural second-person)
jalkansa (third-person)

Pied, patte, partie comparable d’un objet.

Pöydän jalka.

Pied, unité de longueur impériale britannique.

Pied, ancienne unité de longueur française.


kiinalainen

kiinalaiset (plural nominative)
kiinalaisen (singular genitive)
kiinalaisten (plural genitive)
kiinalaisien (plural genitive)
kiinalaista (singular)
kiinalaisia (plural)
kiinalainen ^([1]) (singular accusative)
kiinalaisen ^([2]) (singular accusative)
kiinalaiset (plural accusative)
kiinalaisessa (singular)
kiinalaisissa (plural)
kiinalaiseen (singular illative)
kiinalaisiin (plural illative)
kiinalaisesta (singular)
kiinalaisista (plural)
kiinalaisella (singular)
kiinalaisilla (plural)
kiinalaiselle (singular)
kiinalaisille (plural)
kiinalaiselta (singular ablative)
kiinalaisilta (plural ablative)
kiinalaisena (singular essive)
kiinalaisina (plural essive)
kiinalaiseksi (singular)
kiinalaisiksi (plural)
kiinalaisetta (singular)
kiinalaisitta (plural)
kiinalaisin (plural)
kiinalaisine ^([3]) (plural comitative)
kiinalaisittain (plural)
kiinalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


oikeus

De oikea (« vrai, véritable ; droit (direction) »).

Roomalainen oikeus. — La loi romaine.


onnettomuus

Le substantif de l’adjectif onneton « malheureux ».


ottaa vastaan

Accepter, accueillir, admettre, agréer, recevoir, recueillir, adopter, prendre, revêtir, comporter, souffrir.


neljäs

joka neljäs alle 18-vuotias

Tänään on neljäs huhtikuuta.

neljänneksi viimeinen


myöntää

De la racine lexicale *myö (→ voir myös).

\ˈmyøn̪.t̪æːʔ\

myöntää apurahaa.

myöntää loma.

Admettre. Reconnaître sur l´interpellation de quelqu´un (>< avouer spontanément - tunnustaa)

myöntää tappionsa.

admettre sa défaite. concéder la défaite.

Myönnettäköön se.


neuvotella

Aspect fréquentatif de neuvoa « conseiller ».


osake

De osa « part » avec le suffixe -ke qui signifie « sorte de » ou « petit ».


opettaa

À l’origine, l’apect factif de oppia « apprendre ».

Hän opettaa minua laulamaan. — Il/elle m’apprend à chanter.

Minä opetan sinulle laulun sanat. — Je vais t’apprendre les paroles de la chanson.

Tuo mies opettaa lastani koulussa. — Cet homme enseigne mon enfant à l’école.


ketju

ketjuni (singular first-person)
ketjumme (plural first-person)
ketjusi (singular second-person)
ketjunne (plural second-person)
ketjunsa (third-person)


kyllä

Oui, si (interjection utilisée pour exprimer une réponse affirmative, son accord à un propos, ou pour contredire une question négative).

Oletko tyytyväinen? - Kyllä!

Ei ole totta! - Kyllä!

Voi ei ! - Voi kyllä!


kyllä

C’est plutôt la forme kylläpäs qui est utilisée pour contredire une question négative, ce qui correspond au si du français.

Onko sinulla rahaa? - Kyllä, minulla on.

Sanoa kyllä.

Vraiment, bien ; certainement, être sûr de (utilisé pour renforcer).

On se kyllä ihme, miten tuo talo on pysynyt pystyssä.

C'est vraiment un miracle, comme ce bâtiment est resté debout.

Rakastan sinua kyllä.

Kylläpä tämä on raskasta.

En kyllä muista.


kuva

kuvakirja, kuvalehti

kuvataide

(valo)kuva-albumi


kirkko

kirkkoni (singular first-person)
kirkkomme (plural first-person)
kirkkosi (singular second-person)
kirkkonne (plural second-person)
kirkkonsa (third-person)


paistaa

Paistaa lihaa.

Paistaa lettuja.

Paistaa perunoita.

Frire des pommes de terre (en tranches).

Ulkona paistaa (aurinko).

Aurinko paistaa lämpimästi.

Il fait un soleil rechauffant./ Il fait un bon soleil.


päivämäärä

De päivä (« jour ») et määrä (« nombre »).

\ˈpæiʋæˌmæːræ\


ilo

iloni (singular first-person)
ilomme (plural first-person)
ilosi (singular second-person)
ilonne (plural second-person)
ilonsa (third-person)

Suurin osa ihmisistä elää aivan tavallista elämää “samsarassa” ja hyväksyvät sen että elämään kuuluu kärsimystä ja iloa.


maata

Ce verbe provient de la racine lexical *məa- (maa) avec le suffixe -ta. Analytiquement, le verbe signifie donc coucher ou mettre par terre. Pourtant on dit « maata maassa » pour dire « coucher par terre ».

Makaan sängyssä. — Je suis couché sur le lit.

Menen makaamaan. — Je vais me coucher.

Veljeni meni maahan makaamaan. — Mon frère s'est couché par terre.

He makasivat yhdessä. — Ils ont couché ensemble.


miksi

Miksi teit sen? — Pourquoi l’as-tu fait ?

En tiedä miksi, niin kävi. — Je ne sais pas pourquoi c’est arrivé.

Haluamme tietää miksi. — Nous voulons savoir pourquoi.

En miksikään. — Pour rien.


miksi

Miksi eläimeksi se muuttui? — En quel animal s’est-il transformé ?

Pour quand, pour quel (+ indication de temps).

En muista, miksi päiväksi se piti tehdä. — Je ne souviens pas pour quel jour il fallait le faire.

Tämä ei ole ollenkaan sellainen, miksi minä sitä luulin. — Ce n’est pas du tout de genre, que je croyais l’être.


paljonko

De paljon « beaucoup » et d’enclitique interrogative -ko.

Paljonko tämä maksaa? — Combien ça coûte ?

Paljonko siellä oli väkeä? — Combien y avait-il du monde ?

Paljonko kello on? — Quelle heure est-il ? (littéralement : « Combien est-il à l’horloge ? »)

En vielä tiedä paljonko tässä menee aikaa. — Je ne sais pas encore combien de temps cela prendra.


kaupunki

De l'ancien gutnisk kaupangr (marché). Apparenté au suédois köping (bourgade).

Olla kaupungissa.

Mennä kaupungille.

Olla kaupungilla.


kortti

olla kortilla

être rationné ; en avoir peu, manquer de beaucoup

Carte, carton (un objet le plus souvent quadrilatère, souvent aussi avec des indications).


musta

mustempi (comparative)
mustin (superlative)

Noir, de couleur noir, (dans le sens physique) d’aucune couleur.


musta

Noir, peinture ou autre substance donnant cette couleur.


musta

Élatif de mä. De moi, depuis moi ; selon moi, à mon avis, je trouve, je pense.

Onko se musta kiinni.

Niin mustakin.


parantaa

Du comparatif de hyvä (« bon »), parempi (« mieux ») avec la terminaion verbale -taa.


henki

henget (plural nominative)
hengen (singular genitive)
henkien (plural genitive)
henkeä (singular)
henkiä (plural)
henki ^([1]) (singular accusative)
hengen ^([2]) (singular accusative)
henget (plural accusative)
hengessä (singular)
hengissä (plural)
henkeen (singular illative)
henkiin (plural illative)
hengestä (singular)
hengistä (plural)
hengellä (singular)
hengillä (plural)
hengelle (singular)
hengille (plural)
hengeltä (singular ablative)
hengiltä (plural ablative)
henkenä (singular essive)
henkinä (plural essive)
hengeksi (singular)
hengiksi (plural)
hengettä (singular)
hengittä (plural)
hengin (plural)
henkine- ^([3]) (plural comitative)
hengittäin (plural)
hengitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Apua, en saa henkeä.

Sinun henkesi haisee.

vetää henkeen

saada henkeä

saada jotain henkeensä

Aspirer, respirer, sniffer quelque chose (par accident)

pidättää henkeään

Esprit, âme, atmosphère, ambiance (d’une personne ou d’une communauté).

Täällä on ainakin hyvä henki.

Il y a ici au moins une bonne atmosphère.

Hän on aina hengessä mukana.

Il/elle est toujours en pensée avec (nous).

Tuohan sopii mainiosti karnevaalin henkeen.

Esprit, génie, spectre, âme (autre entité spirituelle).

Lampun henki.

Paha henki.

Hyvä henki.

Henkesi on vaarassa.

Olla hengissä.

Pysyä hengissä.

Selvitä hengissä.

Menettää henkensä.

Päästä hengestään.

Trouver la mort, (littéralement) être libéré de son âme.

Muodostakaa neljän hengen ryhmiä.

Kahden hengen hotellihuone.

Une chambre d’hôtel pour deux personnes.

Sillä työmaalla oli kavereiden kesken hyvä henki.

Sur ce chantier, il y avait une bonne entente entre les collègues.


päästä karkuun

De päästä (« accéder ») et de karku (« évasion, cavale ») à l’inessif.

Tiikeri pääsi karkuun.


keskiviikko

De keski- (« milieu ») et viikko (« semaine »). Un calque de Mittwoch en allemand.

keskiviikkoni (singular first-person)
keskiviikkomme (plural first-person)
keskiviikkosi (singular second-person)
keskiviikkonne (plural second-person)
keskiviikkonsa (third-person)


myös

Täällä ovat myös asuneet mm. Voltaire, Delacroix, Baudelaire, Apollinaire ja Colette.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 65


koivu

koivuni (singular first-person)
koivumme (plural first-person)
koivusi (singular second-person)
koivunne (plural second-person)
koivunsa (third-person)


pilata

Lasten saaminen voi asiantuntijoiden mukaan pilata onnellisen avioliiton.

Selon les experts, avoir des enfants peut gâcher un mariage heureux.


oikea

oikeampi (comparative)
oikein (superlative)

Vastauksesi on oikea. — Ta réponse est exacte.

Tämä ei ole oikea dokumentti. — Ce n’est pas le bon document./ Ce n’est pas un vrai document.

Olla oikeassa. — Avoir raison.

En ollut oikeassa. — Je n’avais pas raison.

Hän on oikeassa. — (Lui,) Il a raison.


painaa

\ˈpɑi̯.nɑːʔ\

Peser (exercer son poids sur un autre objet).

Jauhopussi painaa kaksi kilogrammaa. — Le sac de farine pèse deux kilogrammes.

Paina vihreää nappia. — Appuie sur le bouton vert.

Hän painoi päänsä veteen. — Il a enfoncé sa tête sous l’eau.

Mikä mieltäsi painaa? — Quel est ton souci ?

Alahan painaa! — Vas-y, cours !

Painettiin hommia niska limassa. — On a bossé comme des fous.

Pete on siellä painamassa eukkoaan. — Pete est là-bas en train de baiser sa meuf.

Ketä sä oot käyny painamassa? —Tu as couché avec qui ?


pohja

La racine lexicale *pohjə- de ce mot se trouve dans de mots variés tels que pohje, pohjoinen, pohjaton et pohjustaa.


kissa

kukas kissan hännän nostaa, jos ei kissa itse

kun kissa on poissa, hiiret tanssivat pöydällä

Kissa näkee hyvin hämärässä: sen silmille riittää kuudesosa siitä valosta, jossa ihminen juuri ja juuri vielä näkee. Täysin pimeässä kissakaan ei näe mitään, eli pilkkopimeys näyttää sen silmin samalta kuin meistä.

Le chat voit bien dans la pénombre: ses yeux n'ont besoin que du sixième de la lumière nécessaire pour qu'un humain y voie à peine. Dans le noir total, même un chat n'y voit rien, donc l'obscurité complète lui semble identique qu'à nous. — (Helena Telkänranta, Jos kissa näkee hyvin pimeässä, onko sille olemassa pimeyttä?, Tiede, 11 novembre 2014)


kanava

kanavat (plural nominative)
kanavan (singular genitive)
kanavoiden (plural genitive)
kanavoitten (plural genitive)
kanavain (plural genitive)
kanavaa (singular)
kanavoita (plural)
kanava ^([1]) (singular accusative)
kanavan ^([2]) (singular accusative)
kanavat (plural accusative)
kanavassa (singular)
kanavoissa (plural)
kanavaan (singular illative)
kanavoihin (plural illative)
kanavasta (singular)
kanavoista (plural)
kanavalla (singular)
kanavoilla (plural)
kanavalle (singular)
kanavoille (plural)
kanavalta (singular ablative)
kanavoilta (plural ablative)
kanavana (singular essive)
kanavoina (plural essive)
kanavaksi (singular)
kanavoiksi (plural)
kanavatta (singular)
kanavoitta (plural)
kanavoin (plural)
kanavoine ^([3]) (plural comitative)
kanavoittain (plural)
kanavoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Chaîne (de télévision, de radio, audio).

Télévision, radio, chaîne (une entreprise de chaîne de télé ou de radio).


muuttaa

\ˈmuː.tːɑːʔ\

Changer, modifier, transformer, convertir.

Hän muutti pallon suuntaa.

Il/elle a changé la direction du ballon.

Hän muutti pois.

Kaverini muutti Tampereelle.

Muutin Turusta.

Jotkut linnut muuttavat talveksi etelään.

Certains oiseaux migrent au Sud pour l’hiver.

muuttaa maasta, muuttaa maahan


jälki

jäljet (plural nominative)
jäljen (singular genitive)
jälkien (plural genitive)
jälkeä (singular)
jälkiä (plural)
jälki ^([1]) (singular accusative)
jäljen ^([2]) (singular accusative)
jäljet (plural accusative)
jäljessä (singular)
jäljissä (plural)
jälkeen (singular illative)
jälkiin (plural illative)
jäljestä (singular)
jäljistä (plural)
jäljellä (singular)
jäljillä (plural)
jäljelle (singular)
jäljille (plural)
jäljeltä (singular ablative)
jäljiltä (plural ablative)
jälkenä (singular essive)
jälkinä (plural essive)
jäljeksi (singular)
jäljiksi (plural)
jäljettä (singular)
jäljittä (plural)
jäljin (plural)
jälkine- ^([3]) (plural comitative)
jäljittäin (plural)
jäljitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

sen minkä jälkeensä jättää, sen edestänsä löytää

ce que l’on laisse derrière soi, on le retrouve devant soi

Jättää jälki.

Laisser une empreinte, laisser une trace.

Hän katosi jälkiä jättämättä.

Tunnistaa jälkiä.

Seurata jälkiä.

Tornado sai aikaan pahaa jälkeä.

La tornade a laissé une terrible marque.

Olla jäljillä.

Päästä jäljille

Jäädä jälkeen.

Olla jäljessä.

Olla jäljellä.

Sain sen, mitä oli jäljellä.

jäädä jäljelle.

Kakusta ei jäännyt mitään jäljelle.

jäättä jäljelle.

Hän jätti jälkeensä kauhean sotkun.

Il/elle a laissé derrière lui/elle un terrible désordre.


mutta

On écrit toujours une virgule avant cette conjonction.

Heli tuli paikalle ajoissa, mutta Jaakko ei.

Heli est arrivé à l’heure mais pas Jaakko.


mutta

(Familier)'Teet sen, eikä mitään muttia'.


mielellään

De mielellä, la forme adessive du nom mieli (« esprit, avis »), avec le suffixe possessif -än.

La marque possessive peut manquer dans le langage familier. La forme d’entrée est alors utilisée.

Haluatko lähteä kävelylle? Mielelläni.

Est-ce que tu veux partir en promenade ? (Moi,) volontiers.

Haluaako ystäväsi lähteä kävelylle? Mielellään.

Est-ce que ton ami veut partir en promenade ? (Lui,) volontiers.

Tehkää se mielellään jo huomiseksi.


kukka

Muistan talon kukkineen (nom). Muistan talon kukkineen (verbe).

Je me souviens de la maison avec/et ses fleurs. Je me souviens de la maison fleurie.

Puhjeta kukkaan.


päättää

Conclure, décider, convenir de, se résoudre à, se proposer de.


poissaolo

Déverbal de la locution verbale olla poissa (être absent).


pätevä

Participe présent actif de päteä (« être valable »).

Pätevä syy.

Pätevä kaveri.


polkupyörä

De polku (« chemin ») et pyörä (« roue »).


lahja

lahjani (singular first-person)
lahjamme (plural first-person)
lahjasi (singular second-person)
lahjanne (plural second-person)
lahjansa (third-person)


peittää

Anu, ennen kuin puhut, ota tämä liina ja peitä aistillinen rintasi!


porata

Verbe 1. Du nom pora.
Verbe 2. Du nom poru.


kuorma-auto

kuorma-autoni (singular first-person)
kuorma-automme (plural first-person)
kuorma-autosi (singular second-person)
kuorma-autonne (plural second-person)
kuorma-autonsa (third-person)


puisto

Dérivé de la racine plurielle de « puu » (arbre, bois) avec le suffixe collectif -sto.


piikki

Vieux dérivé de pii dans le sens d’aiguille, de pic (à l’origine, probablement aiguille d’os ou de pierre).

Pic, sommet (abrupt), une montée éphémère.

Hintakehityksessä tapahtui piikki.


kukko

kukkoni (singular first-person)
kukkomme (plural first-person)
kukkosi (singular second-person)
kukkonne (plural second-person)
kukkonsa (third-person)


opiskella

Dérivé du nom oppi (« discipline, doctrine ») avec les composants -ske d’aspect discret, et -lla d’aspect fréquentatif.

Tänään opiskelemme kielioppia.

Aujourd’hui, nous allons faire de la grammaire.

Missä sinä opiskelet? Entä mitä opiskelet?

Où est-ce que tu étudies ? Et tu étudies quoi ?

Roosa opiskelee kauppatiedettä Turun yliopistossa.

Roosa étudie les sciences économiques à l’université de Turku.

En opiskellut. Olin töissä.

Je ne faisais pas d’études. J’avais un travail.


puhelin

Nom commun 1. Dérivé instrumental du verbe puhua « parler ».

Nom commun 2. Mot-valise de puhe « discours, parler » et de elin « organe ».

Kuka (on) puhelimessa? — Qui (est) à l’appareil ?


puhelin

Sain pallon suoraan puhelimeen. — J’ai reçu une balle droit dans le figure.


puuvilla

De puu « arbre, bois » et de villa « laine ». Calque de l’allemand Baumwolle.


kirja

La racine de ce mot est *kirjə-. Celle-ci est à l’origine de la quasi-totalité du champ lexical du verbe « écrire » : (kirjoittaa, kirjata, kirjailija, kirjasto). Anciemment, « livre » était désigné par raamattu, ce qui est aujourd’hui la Bible. Cette racine proviendrait d’un mot désignant de petits dessins décoratifs gravés ou autres. D’où l’autre développement de cette racine pour « quelque chose de riche en couleurs et décoratif » (kirjo, kirjailla, kirjava). La signification des symboles d’écriture évoqués par kirjain dérivèrent petit à petit de ce sens. Cette évolution a évincé le mot raamattu en ce qui concerne le champ lexical du mot « écrire ». On peut supposer que l’origine de *kirjə- soit « teinture », « pigment », nécessaire à l’exécution de ces dessins. Cela expliquerait le sens de « teindre », « colorer » de certains des verbes dérivés.

kirjani (singular first-person)
kirjamme (plural first-person)
kirjasi (singular second-person)
kirjanne (plural second-person)
kirjansa (third-person)

Nykyään on sekä kirjoitettuja kirjoja että äänikirjoja.

De nos jours, on trouve aussi bien des livres écrits que des livres audio.

Pidän kirjaa uusista kuulemistani ilmaisuista.

Je tiens compte des nouvelles expressions que j’entends.

Olla kirjoilla jossakin.

Se trouver dans un régistre quelconque. Être enregistré sur quelque chose.

(par référence) Droits accordés, enregistrements, données, etc.

Ovatko teidän kirjat ajan tasalla?


puuttua

Joku puuttuu. — Quelqu’un manque.

Pöydästä puuttuu yksi tuoli. — La table manque une chaise.

Välitunnin valvoja puuttui tappeluun. — Le surveillant de la récréation est intervenu à une bagarre.

Älä puutu tähän! — Ne t’y mêle pas !


hän

se

un objet ou une personne dans le langage familier.

Il n’y a pas de genre grammatical en finnois.

Il, elle, iel; lui, elle, ellui ; le, la, læ (le pronom ne détermine pas le genre de la personne en question).

Hän kävi meillä eilen.

Näetkö sinä hänet?

Ei, en näe häntä.

Se on hänen.

Annoin sen hänelle.

Nyt se on hänellä.

Hänellä on kattila.

Sain sen häneltä.

Hänenä…


laiva

laivani (singular first-person)
laivamme (plural first-person)
laivasi (singular second-person)
laivanne (plural second-person)
laivansa (third-person)


paitsi

Kaikki lähtivät paitsi minä.

paitsi, että

Jäädä paitsi jostain

Rester sans quelque chose, manquer quelque chose

Jäin paitsi mukavasta tapahtumasta.

Et jäänyt mistää paitsi.


laituri

De laita « côté, bord » avec le suffixe -ri.

laiturit (plural nominative)
laiturin (singular genitive)
laiturien (plural genitive)
laitureiden (plural genitive)
laitureitten (plural genitive)
laituria (singular)
laitureita (plural)
laituri ^([1]) (singular accusative)
laiturin ^([2]) (singular accusative)
laiturit (plural accusative)
laiturissa (singular)
laitureissa (plural)
laituriin (singular illative)
laitureihin (plural illative)
laiturista (singular)
laitureista (plural)
laiturilla (singular)
laitureilla (plural)
laiturille (singular)
laitureille (plural)
laiturilta (singular ablative)
laitureilta (plural ablative)
laiturina (singular essive)
laitureina (plural essive)
laituriksi (singular)
laitureiksi (plural)
laituritta (singular)
laitureitta (plural)
laiturein (plural)
laitureine ^([3]) (plural comitative)
laitureittain (plural)
laitureitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Menin uimaan järveen laiturilta.

Je suis allé nager dans le lac par la jetée.


raesade

De rae « boule de grêle » et de sade « pluie, chute ».


laskea

Laskea päässään.

Laskekaa 10 x (3,5 - 6).

Lasken kymmeneen.

Japani lasketaan yleisesti teollisuusmaihin.

Le Japon est habituellement compté (considéré) comme un pays industrialisé (développé).

Sitä ei lakseta.

Hän laski koiransa irti.

Minut laskettiin sisään.

Laskea housuihinsa.

Relâcher (l'estomac / l'urine) dans ses culottes.

Laskea vangit vapaiksi.

Descendre, déposer, baisser avec une idée d'un mouvement glissé.

Laskea mäkeä.

Descendre la pente (avec une luge, par exemple).

Lasken kukkia haudalle.

Aurinko laskee.

Osakkeiden hinnat laskevat.

Laskekaa päätänne, ovi on matala.

Laiva laski ankkurinsa.

Seine laksee Englannin kanaaliin.

Lancer, introduire, amener, présenter un produit sur le marché.

Yrityksemme laski uuden tuotteen markkinoille.

Notre entreprise a lancé un nouveau produit sur le marché.

Valttituoteensa laskettiin Puolaan.

Leur produit vedette fut lancé en Pologne.


leipä

lyödä leiville

gagner le pain, y gagner, rapporter (le pain, le vivre, l’argent), faire bonne affaire


rakentaa

Du proto-finno-ougrien *rɑkkɛ (« assembler, arranger »).


keltainen

Dérivé de kelta « jaune » avec le suffixe -inen.

keltaisempi (comparative)
keltaisin (superlative)
keltaiset (plural nominative)
keltaisen (singular genitive)
keltaisten (plural genitive)
keltaisien (plural genitive)
keltaista (singular)
keltaisia (plural)
keltainen ^([1]) (singular accusative)
keltaisen ^([2]) (singular accusative)
keltaiset (plural accusative)
keltaisessa (singular)
keltaisissa (plural)
keltaiseen (singular illative)
keltaisiin (plural illative)
keltaisesta (singular)
keltaisista (plural)
keltaisella (singular)
keltaisilla (plural)
keltaiselle (singular)
keltaisille (plural)
keltaiselta (singular ablative)
keltaisilta (plural ablative)
keltaisena (singular essive)
keltaisina (plural essive)
keltaiseksi (singular)
keltaisiksi (plural)
keltaisetta (singular)
keltaisitta (plural)
keltaisin (plural)
keltaisine ^([3]) (plural comitative)
keltaisittain (plural)
keltaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Tämä paita on keltainen.


keltainen

Jaune (nom de couleur, substance colorante).

Keltainen on eloisa väri.

Tuohon kohtaan voisi laittaa lisää keltaista.

On pourrait mettre plus du jaune à cet endroit-là.


rautatie

De rauta « fer » et de tie « route, voie ».


ratsastaa

Chevaucher, se déplacer/monter à cheval (âne, chameau, ou un autre animal).


kolme

kolmi (singular nominative)
kolmet (plural nominative)
kolmen (singular genitive)
kolmien (plural genitive)
kolmea (singular)
kolmia (plural)
kolmi ^([1]) (singular accusative)
kolmen ^([2]) (singular accusative)
kolmet (plural accusative)
kolmessa (singular)
kolmissa (plural)
kolmeen (singular illative)
kolmiin (plural illative)
kolmesta (singular)
kolmista (plural)
kolmella (singular)
kolmilla (plural)
kolmelle (singular)
kolmille (plural)
kolmelta (singular ablative)
kolmilta (plural ablative)
kolmena (singular essive)
kolmina (plural essive)
kolmeksi (singular)
kolmiksi (plural)
kolmetta (singular)
kolmitta (plural)
kolmin (plural)
kolmine- ^([3]) (plural comitative)
kolmittain (plural)
kolmitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Kolme tuolia.

Kolme sanaa.

Laskea kolmeen.

Olla kolmistaan.

Kello on kolme iltapäivällä.


oppia

Mitä opit tänään koulussa?

Qu’est-ce que tu as appris aujord’hui à l’école ?

Opin paljon historiasta.

Minkä ikäisenä hän oppi lukemaan?

À quelle âge a-t-il/elle appris à lire ?

Olen oppinut teiltä paljon.

Olen oppinut teistä paljon.

Olen oppinut teillä paljon.

Olen oppinut paljon teidän kauttanne.


rautatieasema

De rautatie (« chemin de fer ») et de asema (« gare »).


ravintola

De ravinto (« alimentation ») avec le suffixe -la.


pestä

Se laver (objet + suffixe correspondant au sujet).

Minä pesen kasvoni.

pestä rahaa

Saisinko kynän? — Täältä pesee.

Pourrais-je avoir un crayon ? — Voilà, tu es servi(e).


lanka

lankani (singular first-person)
lankamme (plural first-person)
lankasi (singular second-person)
lankanne (plural second-person)
lankansa (third-person)

Villalanka.


piha

Alentour, contour, → voir nännipiha (aréole).

« n’être pas (du tout) au courant », « n’y comprendre rien », être dans la lune.

Hän on ihan pihalla maailman tapahtumista. — Il/elle ne sait rien de ce qui se passe autour de lui/d’elle.


maku

makuni (singular first-person)
makumme (plural first-person)
makusi (singular second-person)
makunne (plural second-person)
makunsa (third-person)


lääkäri

lääkärit (plural nominative)
lääkärin (singular genitive)
lääkärien (plural genitive)
lääkäreiden (plural genitive)
lääkäreitten (plural genitive)
lääkäriä (singular)
lääkäreitä (plural)
lääkäri ^([1]) (singular accusative)
lääkärin ^([2]) (singular accusative)
lääkärit (plural accusative)
lääkärissä (singular)
lääkäreissä (plural)
lääkäririn (singular illative)
lääkäreihin (plural illative)
lääkäristä (singular)
lääkäreistä (plural)
lääkärillä (singular)
lääkäreillä (plural)
lääkärille (singular)
lääkäreille (plural)
lääkäriltä (singular ablative)
lääkäreiltä (plural ablative)
lääkärinä (singular essive)
lääkäreinä (plural essive)
lääkäriksi (singular)
lääkäreiksi (plural)
lääkärittä (singular)
lääkäreittä (plural)
lääkärein (plural)
lääkäreine ^([3]) (plural comitative)
lääkäreittäin (plural)
lääkäreitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Käydä lääkärissä.

Tahtoa lääkäriksi.


ristiriita

Mot composé de risti « croix » et de riita « dispute, conflit ».


lamppu

lamppuni (singular first-person)
lamppumme (plural first-person)
lamppusi (singular second-person)
lamppunne (plural second-person)
lamppunsa (third-person)


luento

luentoni (singular first-person)
luentomme (plural first-person)
luentosi (singular second-person)
luentonne (plural second-person)
luentonsa (third-person)

Conférence, exposé, cours universitaire.


runsas

Abondant, copieux, plantureux, ample, large, profus.


laatu

laatuni (singular first-person)
laatumme (plural first-person)
laatusi (singular second-person)
laatunne (plural second-person)
laatunsa (third-person)


pyöreä

pyöreämpi (comparative)
pyörein (superlative)


liima

liimani (singular first-person)
liimamme (plural first-person)
liimasi (singular second-person)
liimanne (plural second-person)
liimansa (third-person)

Liimalla voi kiinnittää kappaleita toisiinsa.

Avec de la colle on peut lier des objets.

Muuttua liimaksi.


nähdä

Minä näen punaisen talon.

Näetkö jotain muuta?

Est-ce que tu vois quelque chose d’autre ?

Kyllä, näen myös kaurapeltoa.

Voir, se retrouver, se rencontrer, fréquenter.

Nähdään seuravalla kerralla.

Voir, avoir un avis, une opinion, un point de vue

Tämäkö maalaus kaunis? Se ei ole kaunista nähnytkään.

Tu appelles beau ce tableau ? Rien à voir avec la beauté.

Näen puuta. Näen sitä ihmistä. — J’entrevois un arbre. Je fréquente cette personne.

Näen puun. Näen sen ihmisen. — Je vois un arbre. Je vois cette personne.


pohjoinen

Ces mots se dérivent de pohja avec le suffixe adjectival-diminutif -inen. Le nom commun est la substantification de l'adjectif. Le mot d'origine (pohja) a presque perdu le sens de nord. Ainsi sans doute l'adjectif s'est substantivisé.


pohjoinen

pohjoisempi (comparative)
pohjoisin (superlative)


ruskolevä

De rusko (« rougeur ») et de levä (« algue »).


lautta

lauttani (singular first-person)
lauttamme (plural first-person)
lauttasi (singular second-person)
lauttanne (plural second-person)
lauttansa (third-person)

Laskea koskea lautalla.

Joen yli pääsee joko siltaa pitkin tai lautalla.

On peut traverser la rivière par le pont ou en ferry.


luoto

luotoni (singular first-person)
luotomme (plural first-person)
luotosi (singular second-person)
luotonne (plural second-person)
luotonsa (third-person)


kerta

kertani (singular first-person)
kertamme (plural first-person)
kertasi (singular second-person)
kertanne (plural second-person)
kertansa (third-person)

Kolme kertaa seitsemän tekee kaksikymmentä yksi.

Olen käynyt siellä kerran.

Sinä olet käynyt siellä monta kertaa.

Olisit kerrankin hiljaa.

Hän ei ole puhunut kertaakaan.

Hän epäonnistui kerta toisensa jälkeen.

Hän teki hommansa kerralla kuntoon.

Il a bien fait son boulot le premier coup.


sääliä

Avoir pitié, compatir, plaindre, s’apitoyer.


liitu

liituni (singular first-person)
liitumme (plural first-person)
liitusi (singular second-person)
liitunne (plural second-person)
liitunsa (third-person)

kirjoittaa liidulla


säännönmukainen

De säännön, le génitif de sääntö (« règle »), et de -mukainen (« conforme »).


poissaoleva

poissaolevampi (comparative)
poissaolevin (superlative)


maito

maitoni (singular first-person)
maitomme (plural first-person)
maitosi (singular second-person)
maitonne (plural second-person)
maitonsa (third-person)

Lait (produit par les femelles des mammifères).


sahata

Sahasin lankkuja. — J’ai scié des planches.

Osakkeet ovat sahanneet jo kuukauden ajan. — Les actions sont allées en dents de scie déjà un mois.

Jouduin sahaamaan kodin ja pankin väliä koko päivän. — J’ai dû aller et revenir entre la maison et la banque toute la journée.


saattaa

À l’origine, l’aspect factif du verbe saada « recevoir, avoir ».

\ˈsɑː.tːɑːʔ\

Saatoin hänet lentokentälle. — Je l’ai accompagné à l’aéroport.

Saattaa olla, että… — Il se peut que…

Hän saattaa suostua. — Peut-être qu’il/elle accepte.

Kuinka saatoit tehdä niin? — Comment as-tu osé agir ainsi ?

Asian unohtaminen saattoi hänet pian vaikeuksiin. — Oublier ce fait l’a vite mené à des difficultés.


pöytä

Tulla pöytään.

Olla pöydässä.

Poistua pöydästä.

Nousta pöydälle.

Olla pöydällä.

Lähteä pöydältä.

Muuttua pöydäksi.

Olla pöydän sisällä.

Être dans la table. (vraiment à l’intérieur)


saavuttaa

Atteindre, parvenir, remporter, aboutir.


lyijy

lyijyni (singular first-person)
lyijymme (plural first-person)
lyijysi (singular second-person)
lyijynne (plural second-person)
lyijynsä (third-person)


liha

lihani (singular first-person)
lihamme (plural first-person)
lihasi (singular second-person)
lihanne (plural second-person)
lihansa (third-person)


pettää

Pettää kumppaniaan. — Tromper son compagnon / sa compagne.

Älä anna ulkonäön pettää. — Ne te laisses pas tromper par l’apparence (immédiate).

Pettää isänmaansa. — Renier sa patrie.

Céder, se rompre, se briser, s’effondrer, échouer, ne plus supporter.

Järven jää petti. — La glace du lac a cédé.


pyytää

Pyydän häntä tulemaan kanssamme.

Hiljaisuutta, pyydän.

Pyytää anteeksi

Menimme järvelle pyytämään kalaa.

Nous sommes allés au lac pour attraper des poissons.


sammuttaa

Aspect causatif de sammua « s’éteindre ».

Éteindre (un feu, un éclairage, un appareil), arrêter (une machine).

sammuttaa janonsa — appaiser sa soif


säästää

Économiser, épargner ; garder, préserver, conserver.

Säästää voimiaan.


malli

Näytätkö minulle mallia?


ruokahalu

Motcomposé de ruoka (« nourriture, plat ») et de halu (« envie »).

syödä hyvällä ruokahalulla — manger avec plaisir

menettää ruokahalu — perdre l’appétit

toivottaa hyvää ruokahalua — souhaiter un bon appétit


satamalaituri

De satama « port, portuaire » et de laituri « jetée, quai ».

Quai portuaire, quai de port, quai (en bref).


lukko

lukkoni (singular first-person)
lukkomme (plural first-person)
lukkosi (singular second-person)
lukkonne (plural second-person)
lukkonsa (third-person)


palkka

Palkkani on X euroa kuukaudessa.

Työnantaja maksaa työntekijöilleen palkaa.

L’employeur paye un salaire à ses employés.

Mikä on kuukausipalkkasi?

Paljonko on Puolan minimipalkka?

De combien est le salaire minimum en Pologne ?

Paha saa palkkansa.


läpi

lävet (plural nominative)
läven (singular genitive)
läpien (plural genitive)
läpeä (singular)
läpiä (plural)
läpi ^([1]) (singular accusative)
läven ^([2]) (singular accusative)
lävet (plural accusative)
lävessä (singular)
lävissä (plural)
läpeen (singular illative)
läpiin (plural illative)
lävestä (singular)
lävistä (plural)
lävellä (singular)
lävillä (plural)
lävelle (singular)
läville (plural)
läveltä (singular ablative)
läviltä (plural ablative)
läpenä (singular essive)
läpinä (plural essive)
läveksi (singular)
läviksi (plural)
lävettä (singular)
lävittä (plural)
lävin (plural)
läpine- ^([3]) (plural comitative)
lävittäin (plural)
lävitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

(illatif + suffixe possessif) Complètement, entièrement, totalement.

Olen läpeeni kyllästynyt jatkuvaan valitteluusi.

Je suis complètement lassé par tes plaintes incessantes.

Tuo mies on läpeensä korruptoitunut.

Pidä läpesi ummessa!


läpi

lyödä itsensä läpi

obtenir une grande réussite, avoir une grande réussite, faire une grande percée

Nähdä ikkunan läpi.

Kävelin huoneen läpi.

J'ai marché dans la pièce d’un bout à l’autre.

Naula meni läpi lankusta.

Le clou a traversé la planche. → voir poikki

Madonna löi itsensä kunnolla läpi 1980-luvulla.

Madonna a eu sa grande percée dans les années 1980. → voir poikki

Tenttini meni läpi.

J’ai réussi à mon examen./ Mon examen a été réussi.


läpi

Läpikuultava.

Läpihengittävä.

De part en part, de part à l’autre, tout.

läpimätä.

läpimärkä.

läpikotaisin.


luuttu

luuttuni (singular first-person)
luuttumme (plural first-person)
luuttusi (singular second-person)
luuttunne (plural second-person)
luuttunsa (third-person)


juuri

juuret (plural nominative)
juuren (singular genitive)
juurten (plural genitive)
juurta (singular)
juuria (plural)
juuri ^([1]) (singular accusative)
juuren ^([2]) (singular accusative)
juuret (plural accusative)
juuressa (singular)
juurissa (plural)
juureen (singular illative)
juuriin (plural illative)
juuresta (singular)
juurista (plural)
juurella (singular)
juurilla (plural)
juurelle (singular)
juurille (plural)
juurelta (singular ablative)
juurilta (plural ablative)
juurena (singular essive)
juurina (plural essive)
juureksi (singular)
juuriksi (plural)
juuretta (singular)
juuritta (plural)
juurin (plural)
juurine ^([3]) (plural comitative)
juurittain (plural)
juuritse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Voikukalla on juuret vahavasti kiinni maassa.

Les pissenlits ont leur racines fortement attachées au sol.

Joidenkin kasvien juuret ovat ihmiselle syötäviä.

Les racines de certaines plantes sont comestibles pour l’être humain.

Hänellä on juuret entisessä Jugoslaviassa.

Il/elle a son origine dans l’ancienne Yougoslavie.

palata jurilleen

neliöjuuri'

vuoren juurella

Tavataan ison patsaan juurella.


juuri

Tulin juuri suihkusta.

Juuri kuin saavuit, olin suihkussa.

Le moment que tu est arrivé, j’étais dans la douche.

Reportteri ehti juuri ja juuri junaansa.

Hän ei juuri osaa espanjaa.

Saataako siellä? — Ei juurikaan.

Est-ce qu’il y pleut ? — Que guère./ À peine.

Hän osaa juuri espanjaa.

Juuri hän osaa espnajaa.

Minäkö? — Juurikin te.

Arvasitte juuri oikein.

Tätäkö tarkoitit? — Se juuri.

C’est cela que tu désignais ? — Ce même.


määrä

insuliinin määrä veressä

virheiden määrä kokeessa

Missä määrin uudistus parantaisi yrityksen tuottavuutta?

Dans quelle mesure la rénovation améliorait-elle la productivité de l’entreprise ?

Censé (être censé), devoir (avoir le devoir).

Minun oli määrä palata takaisin Suomeen.


säde

Fourchette (partie du sabot d’un cheval).


mökki

mökkini (singular first-person)
mökkimme (plural first-person)
mökkisi (singular second-person)
mökkinne (plural second-person)
mökkinsä (third-person)


rinta

Kulkea rinta rinnan. — Marcher côte à côte.

Olen aina rinnallasi. — Je serais toujours de ton côté.


piirtää

Saanko piirtää muotokuvanne?

Permettez-vous que je dessine votre portrait ?

Dessiner, tracer, mener (une droite, un cercle, un symbole).

Opettaja piirsi ison nuolen taululle.

Le professeur avait tracé une grande flèche sur le tableau.

Piirrä suora, joka on kohtisuorassa janojen AB ja CD kanssa.

Tracer une droite perpendiculaire aux segments AB et CD.

piirtää ympyrän sisään

Afficher (surtout en parlant de machines).

Tietokoneellanne kestää kauan piirtää vaativampaa graffiikkaa.

Votre ordinateur met longtemps à afficher les graphismes un peu plus exigeants.


kuin

Conjonction. De la racine lexicale *ku-.

Interjection. Raccourcissement de kuinka niin (comment cela), d’abord en kuin niin.

Hän maalaa kuin oikea taiteilija. — Il/Elle peint comme un vrai artiste.

Tämä on isompi kuin tuo. — Ceci est plus grand que celui-là.

Tämä taas on yhtä iso kuin tuo tuolla. — Ceci par contre est aussi grand que celui là-bas.

Tänään tehtiin samoja asiota kuin eilenkin. — Aujourd’hui, on a fait les mêmes choses qu’hier.

Tämä on samanlainen kuin se. — Ceci est semblable à cela.

Hän oli (ikään), kuin ei olisi huomannut mitään. — Il agissait comme si il n’eût rien aperçu.


kuin

Kävitkös tänään kotona? - En. Kuin? — Es-tu passé à la maison aujourd’hui ? - Non. Comment ça ?


loppu

loppuni (singular first-person)
loppumme (plural first-person)
loppusi (singular second-person)
loppunne (plural second-person)
loppunsa (third-person)

Lukea kirja loppuun.

Leipä on loppu.

Leipä on lopussa.

Olen lopussa, en jaksa enää.

Ota loput.

Nyt tuli loppumme.


mykkä

mykempi (comparative)
mykin (superlative)


risteillä

Du nom risti (« croix ») avec un dérivation fréquentatif.

Minne aiotte risteillä?


risteillä

Mitä aiot tehdä noilla risteillä?


seitsemäntoista

De seitsemän (« sept ») et de toista partitif de toinen (« dix »).


mehu

mehuni (singular first-person)
mehumme (plural first-person)
mehusi (singular second-person)
mehunne (plural second-person)
mehunsa (third-person)


poika

Matti on vielä pieni poika.

Pekka on minun poikani.

Onko hän teidän poikanne?

pahat pojat, takarivin pojat

les mauvais garçons, les garçon du fond de la classe

Hän oli koulussa eturivin poikia.

Il était un des élèves du premier rang à l’école.

Näytät kalpealta, poika.

Tällä kertaa ollaan hakemassa poikaa.

Cette fois-ci on cherche à gagner la coupe.


ruoste

Minun kaikella lapsellani on ruostetta hampaissa.

Tous mes enfants ont des caries à leurs dents.


ruskea

ruskeampi (comparative)
ruskein (superlative)


ruskea

Marron, châtaigne, brun, châtain, nom de couleur.

Marron, châtaigne, brun, châtain, substance colorante.


selvä

Selvä on!


pilvi

rakentaa pilvilinnoja

bâtir des châteaux en Espagne ; littéralement « bâtir des châteaux de nuages »

Taivas on pilvessä.

Kysymys: "mitä poliisi halusi?" Pilvee!

Une question : « que voulait-elle la police ? » De la beuh !

Chanson par Juice Leskinen, « Pilvee, pilvee »

Tyypi oli ihan varmasti pilvessä.

Le type était sous les effets, c’est sûr.

Pilvin pimein. — Par sombres nuées.


iso

isoni (singular first-person)
isomme (plural first-person)
isosi (singular second-person)
isonne (plural second-person)
isonsa (third-person)
isompi (comparative)
isoin (superlative)

iso hätä

grand besoin, grande urgence ; besoin de faire une "grosse commission"

Grand, ample, gros, nombreux (en parlant de la taille).

He ostivat ison talon, koska heillä on iso perhe.

Ils ont acheté une grande maison parce qu’ils ont une grande famille.

Meillä ei ollut isoja ongelmia. (cf. sens 3)

Grand, adulte, majeur (en parlant de l’âge et de la maturité).

Mikä sinusta tulee isona?

Que deviendras-tu quand tu seras grand(e) ?

Gros (erreur, mensonge), grand, important, puissant, majeur.

Se on iso valhe (fam. vale).

Hän on tämän paikan iso pomo.

iso kirjain

"Pohjoismaat" kirjoitetaan isolla.

Les pays nordiques s’écrit avec une majuscule (en finnois).

Kirjoitit otsikon kokonaan isolla.

Tu as écrit le titre entièrement en majuscules.

Mais : Tämä otsikko on ainakin tarpeeksi iso.

Haut (calibrage des appareils en général), fort (volume, son), chaud (four, poêle), froid (congélateur).

Miksi soitat musiikkia noin isolla?

Uuni ei ole tarpeeksi isolla.

Laitoin jääkaapin isommalle.

Grand (grand-père, grand-mère), arrière (au delà : arrière-grand-père).

Isoäiti, isoisoisä, isosisko

Iso karhu, Iso-Britannia


ohi

Passé, dépassé, raté, par le côté, de côté, de travers.

Pahin on nyt ohi. — Le pire est passé maintenant.

Menimme varmaan risteyksen ohi. — Nous avons certainement raté/dépassé le carrefour.

Pallo meni ohi maalista. — Le ballon a raté le but.


satama

Satama-alue. — Zone portuaire.


satama

Myrskypilvien satamat vesipisarat olivat katkeria. — Les gouttes d’eau plues par les nuages orageuses étaient âpres.


lyödä

lyödä lyötyä

rebattre le battu, humilier l’humilié, aggraver le malaise de quelqu’un

Taper, battre, sur quelque chose (jouer pour les percussions).

Lyödä tamburiinia.

Lyödä naulaa.

Taper, battre, jeter (avec force), cogner, abattre, montrer des objets sur une surface.

Lyödä paperit pöytään.

Lyödä ässä pöytään.

Hän löi päänsä.

Aallot lyövät meren rantaan.

Les vagues s’abattent sur le bord de mer.

Taper, claquer, gifler, baffer, frapper, donner des claques, des baffes, des gifles à quelqu’un. (atélique)

Hän löi minua.

Lyödä takaisin.

Lyödä vaimoaan.

Battre, vaincre, gagner, buter, triompher, mettre KO. (télique)

Hän löi minut.

Lyödä pallo maaliin.

Sydän lyö.

Lyödä ennätys.

Prendre, capturer dans le jeu d’échecs, de dames, s’emparer d’un pion adverse.

Vastustajani löi jo toisen hevoseni.

Mon adversaire m’a déjà pris le deuxième cavalier.

Sonner, clocher (en parlant d’une horloge ou d’une pendule).

Kello löi kymmenen / keskipäivää.

Lyödä lisää löylyä.

Lyödä lisää hiiltä pesään.

Lyödä kättä.

Serrer la main. Se (re)mettre d’accord / en bons termes.

Pekka ja Jussi löivät kättä.

Siinä lyövät kättä vanha ja uusi.

Là, le vieux et le nouveau vont la main dans la main.

Lyödä korttia.

Jouer aux cartes (avec l’idée de les jeter sur la table/par terre).

Lyödä vetoa.

Lyödä peli käyntiin.

Lyödä rumpuja.

Lyödä jokin hajalle.

Lyödä leiville.

Lyödä laudalta.


lukea

lukea tiilenpäitä

être en prison, littéralement : lire des bouts de brique

Lukea viiteen.

Lire, réciter, formuler, prononcer, dire, faire la lecture (à quelqu’un).

Luen kirjaa.

Osaatko lukea?

En näe lukea.

Lukea ääneen.

Lukea itsekseen.

Olen jostain lukenut, että…

Lukea ulkoa.

Luit juuri ajatukseni.

Luin lehdestä.

Lukea rivien välistä.

Lukea kasvoista, käsistä.

Lukea peliä.

Tuomari luki tuomion.

Voisitteko lukea tuon artikkelin minulle?

Pourriez-vous me faire la lecture de cet article ?

Mitä luet yliopistossa?

Qu’est-ce que tu étudies à l’université ?

Luen kokeeseen.

Lukea läskyjä.

Luen ylioppilaaksi.

Luin ylioppilaaksi.

Siellä luki niin.

Kyltissä luki "vain henkilökunnalle".

Le panneau indicait « résevé au personnel ».

Kahvitauko luetaan työaikaan kuuluvaksi.

La pause de café est comptée comme faisant partie des heures de travail.

Hetkesi ovat luetut.

Tes jours sont comptés ; ton compte est bon.


muna

Linnut laskevat munia.

Myös kärpäset tekevät munia.

Œuf de poule, dans un contexte alimentaire.

Söin aamiasella keitetyjä munia.

Tähän kakkuun tarvitaan kolme munaa.

Ilme munaa.


selkä

antaa selkään

donner une fessée, buter, faire voir, donner une leçon

saada selkään

prendre une fessée, être buté, se faire buter, se faire voir


lintu

lintuni (singular first-person)
lintumme (plural first-person)
lintusi (singular second-person)
lintunne (plural second-person)
lintunsa (third-person)


salama

Flash (le dispositif), éclair (la lumière émise).


mänty

mäntyni (singular first-person)
mäntymme (plural first-person)
mäntysi (singular second-person)
mäntynne (plural second-person)
mäntynsä (third-person)


pitää

La racine de ce verbe serait *pidə- se retrouve dans différents mots comme « pito », « pidike », « pitely » et comme désinence dans « toimenpide ». La signification sous-jaçente serait originellement tenir et le sens de garder pour soi en découle facilement. L’explication donnée pour le sens d’aimer est : on garde pour soi ce que l’on aime et on le tient. Le sens de falloir est symétrique avec le « tener » de l’espagnol.

Pitää pamppua kädessä.

Pitää kiinni tolpasta.

Pidä kiinni (hyvin)!

Tiens-toi (bien) ! (dans un virage brusque par exemple)

'Pitää puhe.'

'Pitää kesälomaa.'

Garder quelque chose pour soi, son entourage et de nos jours une société entière, dans un endroit.

Voit pitää sen.

Etelä-Afrikan tasavalassa pidetään seuraavat olympialaiset.

Les prochains JOs auront lieu dans la République d’Afrique du Sud.

Pitää tanssimisesta.

Considérer (analytiquement « tenir comme », le cas essif à le sens de « comme »)

Pitää sitä hyvänä ideana.

Minun pitää lopettaa.


sotajoukko

Composé de sota « guerre » et de joukko « troupe ».


sotaväki

Composé de sota (« guerre ») et de väki (« gens, force »). Littéralment : gens de guerre ou pouvoir militaire.


merkki

Signe (de prévision), présage, promesse.

Merkiksi kiitollisuudestaan, hän osti heille liput elokuviin.

Pour exprimer/montrer son gratitude, il/elle leur acheta les billets pour le cinéma.


rakastaa

Aimer, adorer. (le plus souvent atélique, construction : verbe + partitif)

Rakastan sinua.

Rakastatko hevosia?

He rakastavat toisiaan.

Rakastamme toinen toisiamme.

Minä en vain pidä tästä ruuasta, rakastan sitä.

Aimer. (plus rarement télique, construction : verbe + accusatif + un résultat)

Rakastan sinut kuoliaaksi.

Rakastat minut hulluksi.


suhteellinen

Adjectif positif de suhde avec le suffixe -ellinen qui se divise en -əlli- et en -nen.


suostua

Admettre, consentir, donner son accord, être d’accord.


setä

Homme, gars, bonhomme, monsieur (homme inconnu).

Kuka tuo setä on?


sopimus

Accord, concordance, convention, entente.

työsopimus

rauhansopimus


puhua

Puhun puhelimessa.

Kenelle hän puhuu?

Mistä me puhuimmekaan?

Hän puhuu ensimmäistä kertaa tuleville kannattajilleen.

Pour la première fois, il parle à ses futur supporteurs.

Raconter, bavarder, discuter, causer, (se) parler, dire.

Mitä sinä oikein puhut?

Anteeksi, puhuin omiani.

Excusez-moi, j’ai raconté mes histoires.

Hänestä puhutaan hyvää.

On dit du bien (ou des bonnes choses) sur lui/elle.

Me puhuimme ainakin tunnin.

Nous nous sommes parlés pendant au moins une heure.

Parler, savoir parler, connaître une langue.

Puhutko saksaa?

Puhuiko hän vielä? Hänet täytyy saada puhumaan.

Il a chanté encore ? Il faut le faire parler.


nahka

nahkani (singular first-person)
nahkamme (plural first-person)
nahkasi (singular second-person)
nahkanne (plural second-person)
nahkansa (third-person)


sileä

sileämpi (comparative)
silein (superlative)


eurooppalainen

eurooppalaiset (plural nominative)
eurooppalaisen (singular genitive)
eurooppalaisten (plural genitive)
eurooppalaisien (plural genitive)
eurooppalaista (singular)
eurooppalaisia (plural)
eurooppalainen ^([1]) (singular accusative)
eurooppalaisen ^([2]) (singular accusative)
eurooppalaiset (plural accusative)
eurooppalaisessa (singular)
eurooppalaisissa (plural)
eurooppalaiseen (singular illative)
eurooppalaisiin (plural illative)
eurooppalaisesta (singular)
eurooppalaisista (plural)
eurooppalaisella (singular)
eurooppalaisilla (plural)
eurooppalaiselle (singular)
eurooppalaisille (plural)
eurooppalaiselta (singular ablative)
eurooppalaisilta (plural ablative)
eurooppalaisena (singular essive)
eurooppalaisina (plural essive)
eurooppalaiseksi (singular)
eurooppalaisiksi (plural)
eurooppalaisetta (singular)
eurooppalaisitta (plural)
eurooppalaisin (plural)
eurooppalaisine ^([3]) (plural comitative)
eurooppalaisittain (plural)
eurooppalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Johtajat vaihtuvat, mutta saksalais-ranskalainen yhteistyö ei saa siitä enää koskaan kärsiä - se kuva halutaan levittää kaikkien eurooppalaisten olohuoneisiin jälleen kerran.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, pages 136 et 147


eurooppalainen

eurooppalaisempi (comparative)
eurooppalaisin (superlative)
eurooppalaiset (plural nominative)
eurooppalaisen (singular genitive)
eurooppalaisten (plural genitive)
eurooppalaisien (plural genitive)
eurooppalaista (singular)
eurooppalaisia (plural)
eurooppalainen ^([1]) (singular accusative)
eurooppalaisen ^([2]) (singular accusative)
eurooppalaiset (plural accusative)
eurooppalaisessa (singular)
eurooppalaisissa (plural)
eurooppalaiseen (singular illative)
eurooppalaisiin (plural illative)
eurooppalaisesta (singular)
eurooppalaisista (plural)
eurooppalaisella (singular)
eurooppalaisilla (plural)
eurooppalaiselle (singular)
eurooppalaisille (plural)
eurooppalaiselta (singular ablative)
eurooppalaisilta (plural ablative)
eurooppalaisena (singular essive)
eurooppalaisina (plural essive)
eurooppalaiseksi (singular)
eurooppalaisiksi (plural)
eurooppalaisetta (singular)
eurooppalaisitta (plural)
eurooppalaisin (plural)
eurooppalaisine ^([3]) (plural comitative)
eurooppalaisittain (plural)
eurooppalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


muoto

muotoni (singular first-person)
muotomme (plural first-person)
muotosi (singular second-person)
muotonne (plural second-person)
muotonsa (third-person)


olettaa

Aspect causatif ou factif du vebre olla « être, avoir ».

Supposer, assumer, présumer (considérer logiquement probable).

Tähänastisen edistymisen perusteella oletamme työn valmistuvan vielä tämän vuoden kuluessa.

En se basant sur l’avancement obtenu jusqu’alors nous assumons que le travail s’achève encore durant cette année.

Supposer, être (soit), poser une hypothèse, hypothétiser (choisir comme point de départ).

Jos oletamme, että tuotteita myydään yhteensä vähintään tuhat kappaletta, niin tuotekehitykseen satsatut varat saadaan takaisin.

Si nous supposons qu’on vende au moins mille exemplaires de produit en total alors on regagnera les moyens alloués dans le développement des produits.

Oletetaan että a = 3.


suuttua

Älä suutu, en tarkoittanut pahalla. — Ne te fâches pas, je ne voulais pas dire de mal.

Hän suuttunee, jos kerron totuuden. — Il/elle se fâchera sans doute si je raconte la verité.

Olla suutuksissaan. — Être en colère.


sulkea

Suljen oven. — Je ferme la porte.

Suljit silmäsi. — Tu as fermé les yeux.

Tie on suljettu. — La route est barrée.

Tulviva joki suljettiin padolla. — La fleuve diluvienne a été barré.

Hänet suljettiin ulkopuolle. — Il/elle a été exclu.

Suljetko television? — Tu éteins la télévision ?

Sähköirta suljettiin. — Le courant électrique a été coupé.


synnyttää

Aspect causatif du verbe syntyä « naître ».


norjalainen

norjalaiset (plural nominative)
norjalaisen (singular genitive)
norjalaisten (plural genitive)
norjalaisien (plural genitive)
norjalaista (singular)
norjalaisia (plural)
norjalainen ^([1]) (singular accusative)
norjalaisen ^([2]) (singular accusative)
norjalaiset (plural accusative)
norjalaisessa (singular)
norjalaisissa (plural)
norjalaiseen (singular illative)
norjalaisiin (plural illative)
norjalaisesta (singular)
norjalaisista (plural)
norjalaisella (singular)
norjalaisilla (plural)
norjalaiselle (singular)
norjalaisille (plural)
norjalaiselta (singular ablative)
norjalaisilta (plural ablative)
norjalaisena (singular essive)
norjalaisina (plural essive)
norjalaiseksi (singular)
norjalaisiksi (plural)
norjalaisetta (singular)
norjalaisitta (plural)
norjalaisin (plural)
norjalaisine ^([3]) (plural comitative)
norjalaisittain (plural)
norjalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


poikki

Cas accusatif, mais les cas nominatif et prolatif sont parfois cités, aussi. La postposition est raccourcie de poikitse ou un emploi fixé. L'adverbe se traduit en adjectif.

Rompu, cassé, traversé, coupé, tranché, fracturé.

Jalkani meni poikki. — Ma jambe s'est cassé.

Naula meni lankusta poikki. — Le clou s'est traversé par la planche. Le clou s'est rompu par la planche.→ voir läpi

Peli meni poikki. — Le jeu s'est terminé.

(Filmi) poikki! — Coupez (le film)!

Terminé, fini, à bout de souffle, surmenage.

Kävin juoksulenkillä, nyt olen aivan poikki. — J’ai fait une ronde de course à pied, du coup je suis à bout de souffle.

Artisti löi itsensä kunnolla poikki 1980-luvulla. — L'artsite a joué son grand surmenage dans les années 1980. → voir läpi


poikki

À travers, traversé, parcours, parcouru.

Kävelin pellon poikki. — J'ai marché à travers le champ. = J'ai traversé le champ.

Naula meni lankun poikki. — Le clou a fait le parcours de la planche.→ voir läpi


poikki

Poikkileikkauskuva — Une image (de) traversé(e).