sataa

À l’origine le sens général de tomber ou de chuter, ce qui se voit dans l’expression tout à fait normale sataa vettä.

Sataa.

Ei sada enää.

Satoi rankasti.

Sataa vettä.

Sataa rakeita.

Sataa räntää.

Sataa kaatamalla.


sijaan

Postposition. La forme illative du nom sija (« lieu »).

Voisit tehdä jotain nukkumisen sijaan.

Tu pourrais faire quelque chose au lieu de dormir.


sijaan

Première personne du singulier du présent de l’indicatif de sijata.

Sijaan sänkyni.


liitto

liittoni (singular first-person)
liittomme (plural first-person)
liittosi (singular second-person)
liittonne (plural second-person)
liittonsa (third-person)

Alliance, union , ligue, pacte, fédération.

Varsovan liitto.

Pyhä avioliitto.

Mariage (par abréviation de avioliitto).

Syndicat (par abréviation de ammattiliitto).

Kuulutko liittoon?


lause

(Siècle à préciser) Déverbal de lausua (« exprimer, prononcer, formuler »).

Proposition (À l’oral, séquence qui contient une idée commune).

Proposition (À l’écrit, séquence qui commence par une majuscule et se termine par une ponctuation et qui, le plus souvent, inclut aussi un prédicat).

”Hän söi kakun”. on lause ja virke.

« Il a mangé un gâteau. » est une proposition et une phrase.

”Maalasin taulun, jossa on meri.” sisältää kaksi lausetta.

« J’ai peint un tableau où il y a la mer. » contient deux propositions.

”Raivo päällä, kulho kumoon, takki päälle ja ovesta ulos.” voidaan tulkita sisältävän neljä lausetta muttei yhtään verbiä.

« Enragé, renverser le bol, mettre sa veste et au dehors de la porte. » peut, selon l’interprétation, contenir quatre propositions mais aucun verbe (dans l’exemple finnois, les adverbes et les cas indiquent un certain déroulement de l’action).

Phrase (À strictement parler, il s’agit d’un usage erroné).

Proposition, partie d’une expression logique.


syyskuu

Du préfixe syys- « automne » et du nom kuu « mois, lune ».

syyskuussa — en septembre

syyskuusta joulukuuhun — de septembre à décembre

toukokuusta syyskuuhun — de mai à septembre

viidestoista syyskuutta — le quinze septembre


tallata

Fouler aux pieds, marcher sur, piétiner.


italialainen

Dérivé de Italia, avec le suffixe -lainen.

italialaiset (plural nominative)
italialaisen (singular genitive)
italialaisten (plural genitive)
italialaisien (plural genitive)
italialaista (singular)
italialaisia (plural)
italialainen ^([1]) (singular accusative)
italialaisen ^([2]) (singular accusative)
italialaiset (plural accusative)
italialaisessa (singular)
italialaisissa (plural)
italialaiseen (singular illative)
italialaisiin (plural illative)
italialaisesta (singular)
italialaisista (plural)
italialaisella (singular)
italialaisilla (plural)
italialaiselle (singular)
italialaisille (plural)
italialaiselta (singular ablative)
italialaisilta (plural ablative)
italialaisena (singular essive)
italialaisina (plural essive)
italialaiseksi (singular)
italialaisiksi (plural)
italialaisetta (singular)
italialaisitta (plural)
italialaisin (plural)
italialaisine ^([3]) (plural comitative)
italialaisittain (plural)
italialaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


italialainen

Vuonna italialainen Katariina de Medici nimittäin asettui asumaan Lyoniin ennen kuin hänestä tuli ranskalaisten kuningatar.

Helena Petäistö, Aamiainen Cocon kanssa: Pariisissa, Strasbourgissa ja Lyonissa, Kustannusosakeyhtiö Tammi Helsinki, page 178


sukupuoli

De suku (« famille, généalogie, genre ») et de puoli (« côté, moitié »).

Sexe (en général : femelle, mâle ; personnes : femme, homme).

Henkilön sukupuoli: mies vai nainen?

Le sexe de cette personne : homme ou femme ?

sukupuolitauti

infection sexuelle (ou précisément, infection sexuellement transmissible)


kello

kelloni (singular first-person)
kellomme (plural first-person)
kellosi (singular second-person)
kellonne (plural second-person)
kellonsa (third-person)

Horloge ; pendule, cadran, montre, réveil, chronomètre.

Mitä kello on?

Te kysytte kelloa.

Katsoin kelloa.

Kello on kymmentä yli neljä iltapäivällä.

Il est quatre heures dix de l’après-midi.

Juna lähtee (kello) kahdeksan kolmekymmentä viisi.

Le train part à huit heures trente cinq.

Kello on puoli viisi.

Kello on vielä vähän. Kello on jo paljon.


sopia

Convenir, aller ensemble, entrer, rentrer (entre de la bonne taille), être bon ensemble, bien marcher ensemble, bien jouer avec/ensemble, être fait pour.

Nämä housut sopivat hyvin jalkaan. — Ces pantalons sont faits pour mes jambes.

Miekka sopii hyvin tuppeen. — L’épée rentre bien dans le fourreau.

Neliömäinen palikka ei sovi ympyrämäiseen koloon. — Une pièce carré ne rentre pas dans un trou rond.

Tämä paita sopii silmieni väriin. — Cette chemise joue bien avec la couleur de tes yeux.

Mustat housut ja vihreä paita sopivat yhteen. — Des pantalons noires et une chemise verte vont ensemble.

Sopiiko sinulle että ulkoilutan koiran vasta illalla? — Est-ce que cela te va si je fais sortir le chien le soir seulement ?

Tapaaminen maanantaina sopii minulle hyvin. — Le rendez-vous lundi me convient bien.

Sorkkarauta sopii hyvin koirankopin hajottamiseen. — Le pied-de-biche sert bien à détruire une niche.

Faire la paix, se mettre d’accord, se (re)mettre en termes, promettre, se promettre.

Sovimme olla kiroilematta kuukauteen. — Nous nous sommes promis de ne pas jurer pour un mois.

Ratifier, faire un accord, traité, contrat, → voir sopimus.


koulu

kouluni (singular first-person)
koulumme (plural first-person)
koulusi (singular second-person)
koulunne (plural second-person)
koulunsa (third-person)

Kylässä on vain yksi koulu.

Mitä koulua sinä käyt?

Käydä jotakin koulua.

Mennä kouluun.

Mennä koululle.

Menin koululle hakemaan lastani.

Je suis allé à l’école pour chercher mon enfant.

Käydä koululla.

Kouluni alkaa huomenna yhdeksältä.

Mon école commence demain à neuf heures.

Suomessa koulu aloitetaan yleensä seitsemän vuoden ikäisenä.

En Finlande, on commence son école en général à l’àge de sept ans.

Käydä koulua.

Elämän koulu.


pesä

Du proto-ouralien *pesä, qui a donné l’estonien pesa et le hongrois fészek.

Saada pesää.


nyt

nytten

adverbe synonyme possédant des degrés de comparaisons

Nyt se alkaa. — Maintenant, cela commence.

Nyt tämä laite toimii kaukosäätimen avulla. — Désormais, cet appareil fonctionne avec une télécommande.

Rauhoitu nyt! – Calme-toi là!

Kävin juoksulenkillä, nyt olen aivan poikki. — J’ai fait une ronde de course à pied, du coup je suis à bout de souffle.

Hän nyt vain sattuu olemaan parempi kuin sinä. — Il arrive qu'il est tout simplement meilleur que toi.

Présent. Il souligne fréquemment l’action présente car le finnois ne connaît pas du temps futur en soi.


tapahtua

De la racine lexicale *tapə-, dont aussi tapa « habitude, façon, manière, moyen, coutume ».

Mitä täällä tapahtuu? — Qu’est-ce qui se passe ici ?

Tapahtui niin, että… — Il arriva que…


mustikka

mustikat (plural nominative)
mustikan (singular genitive)
mustikkoiden (plural genitive)
mustikkoitten (plural genitive)
mustikkain (plural genitive)
mustikkaa (singular)
mustikkoita (plural)
mustikka ^([1]) (singular accusative)
mustikan ^([2]) (singular accusative)
mustikat (plural accusative)
mustikassa (singular)
mustikoissa (plural)
mustikkaan (singular illative)
mustikkoihin (plural illative)
mustikasta (singular)
mustikoista (plural)
mustikalla (singular)
mustikoilla (plural)
mustikalle (singular)
mustikoille (plural)
mustikalta (singular ablative)
mustikoilta (plural ablative)
mustikkana (singular essive)
mustikkoina (plural essive)
mustikaksi (singular)
mustikoiksi (plural)
mustikatta (singular)
mustikoitta (plural)
mustikoin (plural)
mustikkoine ^([3]) (plural comitative)
mustikoittain (plural)
mustikoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Me olimme mustikassa.

Nous sommes allés cueillir des myrtilles.


tanssiaiset

Le pluriel de tanssiainen qui ne s’utilise pas au singulier. Dérivé du verbe tanssia « danser » avec le suffixe diminutif -inen.


munakoiso

De muna (« œuf ») et de koiso (« toute plante du genre solanum »).

munakoisoni (singular first-person)
munakoisomme (plural first-person)
munakoisosi (singular second-person)
munakoisonne (plural second-person)
munakoisonsa (third-person)


tehdä aloite

De tehdä (« faire ») et de aloite (« initiative »).


olut

oluet (plural nominative)
oluen (singular genitive)
oluiden (plural genitive)
oluitten (plural genitive)
olutta (singular)
oluita (plural)
olut ^([1]) (singular accusative)
oluen ^([2]) (singular accusative)
oluet (plural accusative)
oluessa (singular)
oluissa (plural)
olueseen (singular illative)
oluisiin (plural illative)
oluihin (plural illative)
oluesta (singular)
oluista (plural)
oluella (singular)
oluilla (plural)
oluelle (singular)
oluille (plural)
oluelta (singular ablative)
oluilta (plural ablative)
oluena (singular essive)
oluina (plural essive)
olueksi (singular)
oluiksi (plural)
oluetta (singular)
oluitta (plural)
oluin (plural)
oluine ^([3]) (plural comitative)
oluittain (plural)
oluitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


tehdä johtopäätös

De tehdä (« faire ») et de johtopäätös (« conclusion »).


tavallinen

Dérivé de tapa avec la marque d'adjectif.


metsänhoito

De metsä (« forêt ») et de hoito (« soin »).

metsänhoitoni (singular first-person)
metsänhoitomme (plural first-person)
metsänhoitosi (singular second-person)
metsänhoitonne (plural second-person)
metsänhoitonsa (third-person)


maanantai

D’origine germanique, comparer le suédois måndag ou l’anglais Monday. Originellement « jour de la Lune ».

maanantait (plural nominative)
maanantain (singular genitive)
maanantaiden (plural genitive)
maanantaitten (plural genitive)
maanantaita (singular)
maanantaita (plural)
maanantai ^([1]) (singular accusative)
maanantain ^([2]) (singular accusative)
maanantait (plural accusative)
maanantaissa (singular)
maanantaissa (plural)
maanantaihan (singular illative)
maanantaihin (plural illative)
maanantaista (singular)
maanantaista (plural)
maanantailla (singular)
maanantailla (plural)
maanantaille (singular)
maanantaille (plural)
maanantailta (singular ablative)
maanantailta (plural ablative)
maanantaina (singular essive)
maanantaina (plural essive)
maanantaiksi (singular)
maanantaiksi (plural)
maanantaitta (singular)
maanantaitta (plural)
maanantain (plural)
maanantaine ^([3]) (plural comitative)
maanantaittain (plural)
maanantaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Ylihuomenna on maanantai.

Mitä teet maanantaina?

Onko sinulla tehtävää maanantaiksi?

Est-ce que tu as quelque chose à faire pour lundi ?

maanantaista lähtien

maanantaihin mennessä


tahansa

De taha (disparu de la langue) avec la marque possessive de la troisième personne -nsa.

N’importe, (qui, quand, où) que ce soit.

Kuka tahansa. — N’importe qui.

Missä tahansa. — N’importe où.

Hän voittaa kenet tahansa. — Il gagnera qui que ce soit.


tammikuu

Composé de tammi (« cœur, axe ») et de kuu (« lune, mois »).


terävä

Coupant, tranchant, perçant, mordant, pénétrant.

Marqué, accusé, tranché, saillant, cuisant, acerbe, incisif.


katu

katuni (singular first-person)
katumme (plural first-person)
katusi (singular second-person)
katunne (plural second-person)
katunsa (third-person)

katuliikenne

traffic (automobile), circulation (automobile)


neljännestunti

De neljännes (« quart ») et de tunti (« heure »).


neljännestunti

Accusatif II singulier de neljännestunti.


muistiinpano

Déverbal de la locution verbale panna muistiin (« noter, remarquer, documenter »). De muisti et de pano (« mise, dépôt »), mais aussi en sexualité (« baise, coup »).

muistiinpanoni (singular first-person)
muistiinpanomme (plural first-person)
muistiinpanosi (singular second-person)
muistiinpanonne (plural second-person)
muistiinpanonsa (third-person)

Note, remarque (sur un bouquin), mémorisation, documentation.

(Jeu de mots, sexualité) Coup dont on se souvient..


sydän

Sydänkohtaus. — Crise cardiaque.

Sydänverisuonitaudit. — Les maladies cardiovasculaires.

Sydänsuru. — Mal au cœur (figuré).

Sydänystävä. — Amitié de cœur.

Sydäntalvella. — En plein hiver.


mennä

Mennä talvi oli aika luminen.

Mennä juhannuksena satoi aika niukasti.

Il n’a guère plu à la dernière fête de la Saint-Jean.

Mihin me jäimmekään mennä kerralla?

Où sommes-nous restés la fois dernière ?


mennä

Hän meni kotiin. — Il est parti chez lui.

Mennä pois. — S’en aller. Aller ailleurs.

Aller, passer, visiter, aller et revenir.

Menen kirjastoon.

Menin kauppaan.

Menin ongelle.

Minne mennä lomalla?

Bussi menee vartin yli neljä.

Aika menee joutuisaan.

Pyöreä palikka ei mene kolmikulmaiseen reikään.

Un bloc rond ne rentre pas dans un trou triangulaire.

Miten menee?

Ihan hyvin menee.

Kakkuun menee paljon jauhoa.

Le gâteau demande beaucoup de farine. (Litt. Beaucoup de farine va dans le gâteau)

Meneepä hänellä kauan siellä.

Mikä häneen on mennyt?

Bussilinjat voivat mennä uusiksi.

Les lignes de bus peuvent se voir rénover. — (Kaleva)

Skype saattaa jälleen mennä myyntiin.

Skype pourrait se retrouver en vente. — (Kauppalehti.fi)

Tämän alemmaksi ei voi mennä.

C’est le plus bas qu’on puisse aller. — (Talouselämä)


toistaa

Répéter, reprendre, refaire, réitérer, redonder.

Anteeksi, voisitteko toistaa. — Pardon, pourriez-vous répéter.

Toista, kumoa — Refaire, défaire (par exemple dans un traitement de texte)


lapsi

Pekkahan on vielä lapsi.

Saara on minun lapseni.

Lehmän lasta kutsutaan vasikaksi.

Le petit d’une vache est appelé un veau.

Tehdä lapsia.

Enfant (élément subordonné dans une structure de données).


toukokuu

Du nom touko « temps à semer » et du nom kuu « lune, mois ».


perjantai

D’origine germanique, comparer le suédois fredag ou l’anglais Friday. Originellement « jour de Freyja ».

perjantait (plural nominative)
perjantain (singular genitive)
perjantaiden (plural genitive)
perjantaitten (plural genitive)
perjantaita (singular)
perjantaita (plural)
perjantai ^([1]) (singular accusative)
perjantain ^([2]) (singular accusative)
perjantait (plural accusative)
perjantaissa (singular)
perjantaissa (plural)
perjantaihan (singular illative)
perjantaihin (plural illative)
perjantaista (singular)
perjantaista (plural)
perjantailla (singular)
perjantailla (plural)
perjantaille (singular)
perjantaille (plural)
perjantailta (singular ablative)
perjantailta (plural ablative)
perjantaina (singular essive)
perjantaina (plural essive)
perjantaiksi (singular)
perjantaiksi (plural)
perjantaitta (singular)
perjantaitta (plural)
perjantain (plural)
perjantaine ^([3]) (plural comitative)
perjantaittain (plural)
perjantaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


tulitikku

De tuli « feu » et de tikku « écharde, éclat de bois, bâton, bâtonnet ».


tili

Tehdä tiliä jostain. - Mettre quelque chose au clair.


tavata

Tapasin sinut eilen juhlissa! — Je t’ai rencontré hier à la fête !

Tapasin sinua silloin. — Je te fréquentais à l’époque.


pippuri

pippurit (plural nominative)
pippurin (singular genitive)
pippurien (plural genitive)
pippureiden (plural genitive)
pippureitten (plural genitive)
pippuria (singular)
pippureita (plural)
pippuri ^([1]) (singular accusative)
pippurin ^([2]) (singular accusative)
pippurit (plural accusative)
pippurissa (singular)
pippureissa (plural)
pippuririn (singular illative)
pippureihin (plural illative)
pippurista (singular)
pippureista (plural)
pippurilla (singular)
pippureilla (plural)
pippurille (singular)
pippureille (plural)
pippurilta (singular ablative)
pippureilta (plural ablative)
pippurina (singular essive)
pippureina (plural essive)
pippuriksi (singular)
pippureiksi (plural)
pippuritta (singular)
pippureitta (plural)
pippurein (plural)
pippureine ^([3]) (plural comitative)
pippureittain (plural)
pippureitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

missä pippuri kasvaa

à l’autre bout du monde ; littéralement : là où pousse le poivre


turkis

Dérivé de turkki « fourrure » (sens quasiment identique).

Fourrure (en tant que marchandise, en tant que bien).

Turkiskauppa. — Commerce de fourrure.


oksa

parempi pyy pivossa kuin kymmenen oksalla


puuro

puuroni (singular first-person)
puuromme (plural first-person)
puurosi (singular second-person)
puuronne (plural second-person)
puuronsa (third-person)

Söimme aamulla kaurapuuroa.

Nous avions mangé le matin de la bouillie d’avoine.


tunti

Historian tunnilla. — Au cours d’histoire.


matkalaukku

matkalaukkuni (singular first-person)
matkalaukkumme (plural first-person)
matkalaukkusi (singular second-person)
matkalaukkunne (plural second-person)
matkalaukkunsa (third-person)


myötätunto

myötätuntoni (singular first-person)
myötätuntomme (plural first-person)
myötätuntosi (singular second-person)
myötätuntonne (plural second-person)
myötätuntonsa (third-person)


ruuvi

olla ruuvi löysällä

avoir perdu la boussole ; littéralement : avoir les vis souples


paikka

paikkani (singular first-person)
paikkamme (plural first-person)
paikkasi (singular second-person)
paikkanne (plural second-person)
paikkansa (third-person)

paikka paikoin

par-ci par-là, çà et là, localement, de façon éparpillée, éparse, disséminée, parsemée

Kalifiksi kalifin paikalle.

Oikein, väitteenne pitää täysin paikkansa.

Exact, votre propos est parfaitement correct.

Siinä meni mainio paikka tehdä ratkaisumaali.

C’est une belle occasion gâchée d’atteindre le but.

Paikoillanne!

Kantapaikka.


paksu

paksuni (singular first-person)
paksumme (plural first-person)
paksusi (singular second-person)
paksunne (plural second-person)
paksunsa (third-person)
paksumpi (comparative)
paksuin (superlative)

Gros (pomme, individu), épais (muraille, tronc, couche), long (livre), dense (fumée, brouillard).

Kurssikirjamme on varsin paksu.

Le manuel de notre cours est bien épais.

On epäkohteliasta nimitellä ihmisiä paksuiksi.

Il est impoli de traiter les gens de gros.

Tuo on jo aika paksua.

Gravide, enceinte (cas essif et translatif).

Tuo nainen on paksuna.


tässä

Tässä talossa on hiiriä.


tässä

Olet tässä. — Vous êtes ici.

Tässä on ystäväni Pauli, saanen esitellä.

Voici mon ami Paul, permettez-moi de présenter.


seisoa

Se dresser, être debout, être droit, se tenir droit, être sur ses pieds.

Seison kirjaston edessä. Näetkö sinä minut?

Je suis debout devant la bibliothèque. Est-ce que tu me vois ?

Patsas seisoo aivan aukion keskellä.

Le statut se dresse en plein milieu de la place.

Vesi on seisonut pitkään.

Tehdas seisoi viikon ajan.

L’usine était arrêtée pendant une semaine.

Avoir une érection, être en érection, bander.

Seisooko sinulla?

Passer, être remis, être écrit, être inscrit, inscrire, figurer (vieux, sauf pour quelques expressions figées).

(Vieilli)'Hautakivessä seisoi' nimi Josef.

La sépulture inscrivait le nom de Josef.

Lopussa kiitos seisoo.


tyyni

Calme, paisible, tranquille, quiet, serein.


tylppä

Mousse, émoussé, contondant, sourd, terne, éteint, obtus, engourdi, doux, mat.


sinä

Pronom personnel. De la racine ancienne *te-, comme il en est pour te. Il a subi une palatalisation devenant ainsi *t’e, qui a provoqué la transformation en *sie- (comparer -tion). À la racine s’est ajoutée la partie -næ. L’ancienne racine est présente en la terminaison de la deuxième personne du singulier olet (tu es), menet (tu vas).

'sinulle'

'sinulle on'

'sinulla'

'sinulla on'

'sinulta'

'sinulta on'

'sinuun'

'sinussa'

'sinusta'

'sinun'

'sinuna'


sinä

Sinä päivänä ostin hänelle lahjan.

Sinä iltana tapahtui kaikenlaista.

Ce soir là, il s’est passé plein de choses.


ovi

ovet (plural nominative)
oven (singular genitive)
ovien (plural genitive)
ovea (singular)
ovia (plural)
ovi ^([1]) (singular accusative)
oven ^([2]) (singular accusative)
ovet (plural accusative)
ovessa (singular)
ovissa (plural)
oveen (singular illative)
oviin (plural illative)
ovesta (singular)
ovista (plural)
ovella (singular)
ovilla (plural)
ovelle (singular)
oville (plural)
ovelta (singular ablative)
ovilta (plural ablative)
ovena (singular essive)
ovina (plural essive)
oveksi (singular)
oviksi (plural)
ovetta (singular)
ovitta (plural)
ovin (plural)
ovine- ^([3]) (plural comitative)
ovittain (plural)
ovitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

tulla ovista ja ikkunoista

déborder de partout, venir de toutes les directions, venir de chaque vent, (littéralament) venir par les portes et les fenêtres

Kaikki ovet ovat sinulle avoinna.

Toutes les oppurtunités sont à ta disposition.


riisi

yksi riisi

riisi, riisiä


silmä

Silmästä silmään.

Silmä silmästä.

Pitää silmällä.

Silmät kiinni.

Silmiä ummistamatta.

Avata silmänsä.

Silmän kantamattomiin.

Pitää silmät päässä.


ukonilma

Du génitif de Ukko, le dieux suprême de la mythologie finlandaise, et de ilma « temps ».


porvari

Du suédois borgare qui vient du français bourgeois.

porvarit (plural nominative)
porvarin (singular genitive)
porvarien (plural genitive)
porvareiden (plural genitive)
porvareitten (plural genitive)
porvaria (singular)
porvareita (plural)
porvari ^([1]) (singular accusative)
porvarin ^([2]) (singular accusative)
porvarit (plural accusative)
porvarissa (singular)
porvareissa (plural)
porvaririn (singular illative)
porvareihin (plural illative)
porvarista (singular)
porvareista (plural)
porvarilla (singular)
porvareilla (plural)
porvarille (singular)
porvareille (plural)
porvarilta (singular ablative)
porvareilta (plural ablative)
porvarina (singular essive)
porvareina (plural essive)
porvariksi (singular)
porvareiksi (plural)
porvaritta (singular)
porvareitta (plural)
porvarein (plural)
porvareine ^([3]) (plural comitative)
porvareittain (plural)
porvareitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


useahkot

De l’adverbe usea avec le suffixe -hko et la marque de pluriel -t.

Pas mal (de), quelques(-uns), un certain nombre de.


tutkia

Fouiller, examiner, chercher dans (un sac, un document), étudier (des ruines, des ouvrages).

Examiner (relever des échantillons et les étudier), explorer, reconnaître (le terrain).

Rechercher, étudier (recherche d’allure scientifique).

Sonder (faire un sondage), questionner (avec un questionnaire).


rasva

rasvani (singular first-person)
rasvamme (plural first-person)
rasvasi (singular second-person)
rasvanne (plural second-person)
rasvansa (third-person)


väärentää

Ce verbe est issu de l'adjectif väärä (« faux »).


ukkonen

De Ukko, le dieu suprême et des cieux de la mythologie finlandaise, avec le suffixe -nen. L’ancienne croyance était que le tonnerre est la manifestation de colère de ce dieu.


tuntea

Tunnetko hänet? — Est-ce que tu le/la connais ?

Tiedän hänet, mutten tunne häntä. — Je sais qui c’est mais je ne le/la connais pas.

En enää tunne sinua. — Je ne te connais plus.


valittaa

Regretter, lamenter, gémir, (se) plaindre.

Sillä miehellä oli jalka kipeä ja hän sitä valitti. — Cet homme avait la jambe blessée et il en gémissait.

Oli myrskyinen ilta ja puutkin valittivat tuulessa. — C’était un soir de tempête et même les arbres gémissaient dans le vent.

Hän valitti, ettei voinut enää vaikuttaa asiaan. — Il/elle se plaignait qu’il/elle ne pouvait plus influencer le cours des affaires.


uskoa

Uskoa Jumalaan. — Croire en Dieu.

Uskoa joulupukkiin. — Croire au Père Noël.

Uskoa tarinaa. — Croire une histoire.

Minä uskon sinua. — Je te crois.

En usko tätä! — J’y crois pas !

En usko sitä! — Je ne le crois pas !

Usko tai älä. — Tu peux le croire. (Litt. « Crois ou pas. »)

Minulle uskottiin tämä tehtävä. — On m’a confié cette mission.

Uskon tämän teille; ettehän päästä sitä vääriin käsiin. — Je vous confie ceci ; je vous prie qu’il ne tombe entre de mauvaises mains.


raha

rahani (singular first-person)
rahamme (plural first-person)
rahasi (singular second-person)
rahanne (plural second-person)
rahansa (third-person)


porras

portaat (plural nominative)
portaan (singular genitive)
portaiden (plural genitive)
portaitten (plural genitive)
porrasta (singular)
portaita (plural)
porras ^([1]) (singular accusative)
portaan ^([2]) (singular accusative)
portaat (plural accusative)
portaassa (singular)
portaissa (plural)
portaaseen (singular illative)
portaisiin (plural illative)
portaihin (plural illative)
portaasta (singular)
portaista (plural)
portaalla (singular)
portailla (plural)
portaalle (singular)
portaille (plural)
portaalta (singular ablative)
portailta (plural ablative)
portaana (singular essive)
portaina (plural essive)
portaaksi (singular)
portaiksi (plural)
portaatta (singular)
portaitta (plural)
portain (plural)
portaine ^([3]) (plural comitative)
portaittain (plural)
portaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


tuuli

Tänään käy kova tuuli.

Tuuli on tyyntymässä iltaa kohti.

Olla hyvällä tuulella.

Olla huonolla tuulella.

Olla pahalla tuulella.

Tuulivoima.


peruna

De la même origine que päärynä « poire ».

perunat (plural nominative)
perunan (singular genitive)
perunoiden (plural genitive)
perunoitten (plural genitive)
perunain (plural genitive)
perunaa (singular)
perunoita (plural)
peruna ^([1]) (singular accusative)
perunan ^([2]) (singular accusative)
perunat (plural accusative)
perunassa (singular)
perunoissa (plural)
perunaan (singular illative)
perunoihin (plural illative)
perunasta (singular)
perunoista (plural)
perunalla (singular)
perunoilla (plural)
perunalle (singular)
perunoille (plural)
perunalta (singular ablative)
perunoilta (plural ablative)
perunana (singular essive)
perunoina (plural essive)
perunaksi (singular)
perunoiksi (plural)
perunatta (singular)
perunoitta (plural)
perunoin (plural)
perunoine ^([3]) (plural comitative)
perunoittain (plural)
perunoitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


valitus

Du verbe valittaa « lamenter, plaindre »

Tehdä valitus. — Porter plainte.


ulos

De, dehors (mouvement sortant), verbe sortir.

Menen ulos kävelylle. - Je sors pour une promenade.

Heittää ulos ikkunasta. - Jeter dehors par la fenêtre.

Ulos! Ja äkkiä sittenkin. – Dehors! Et plus vite que ça.


polvi

polvet (plural nominative)
polven (singular genitive)
polvien (plural genitive)
polvea (singular)
polvia (plural)
polvi ^([1]) (singular accusative)
polven ^([2]) (singular accusative)
polvet (plural accusative)
polvessa (singular)
polvissa (plural)
polveen (singular illative)
polviin (plural illative)
polvesta (singular)
polvista (plural)
polvella (singular)
polvilla (plural)
polvelle (singular)
polville (plural)
polvelta (singular ablative)
polvilta (plural ablative)
polvena (singular essive)
polvina (plural essive)
polveksi (singular)
polviksi (plural)
polvetta (singular)
polvitta (plural)
polvin (plural)
polvine- ^([3]) (plural comitative)
polvittain (plural)
polvitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


syödä

Manger, se nourrir ; déjeuner, souper, dîner.

syödä aamiaista, syödä lounasta, syödä päivällistä

Prendre le petit déjeuner, le déjeuner, le dîner.

Oravat syövät pähkinöitä.

syödä nälkäänsä

Pieleen menneet tentit syövät hänen itseluottamustaan.

Les exams ratés rongent sa confiance en lui.

Korkea öljyn hinta syö lentoyhtiöiden tulosta.

Le prix élevé du pétrole dévore les résultats des compagnies aériennes.

Prendre une pièce dans un jeu de société tel que le jeu d'échecs ou de dames.

Söin Petrin hevosen.


tuskin

Les phrases en finnois sont positives mais la négation semble plus naturelle en français.

Ne… sans doute pas, presque pas, certainement pas, guère, « craindre que non », à peine.

Hän tuskin tulee. — Il/elle ne va sans doute pas venir. / Je crains qu’il ne vienne pas.

Niin tuskin koskaan tulee tapahtumaan. — Cela n’arrivera certainement jamais.

Se tuskin onnistuu. — Je crains que cela ne soit pas faisable.

Hän oli tuskin astunut ovesta sisään, kun puhelin soi. — Il/elle avait à peine passé le pas de la porte lorsque le téléphone sonna.

Puuttuko joukosta ketään? - Tuskin. — Est-ce qu’il y a quelqu’un qui manque ? - Sans doute pas.


tämä

Tämä on omena.

Tämä tässä on se, josta puhuin.

Tässä jutussa kummallisuuksia riittää.

Il y a plein de curiosités dans cette affaire.

Tämä lapsi haluaa nyt kotiin.

Haluan tämän.


perhe

(Siècle à préciser) Du proto-finnois *pereh. Peut-être de la racine proto-ouralique dont perä (« arrière ») est issu.

Minun perheessäni on kolme ihmistä.

Dans ma famille, il y a trois personnes.


vaara

1. Issu du vieux suédois. Comparer à fara du suédois actuel. Il descend de la racine lexicale *varə-, dont d'autres sont par exemple « varo », « varoa » et « varovainen ». Aussi serait-il aussi apparenté à vara (ressource, moyen).

2. Étymologiquement comparable à várri qui pourrait appartenir à la même descendance que vuori (montagne).


kaura

kaurani (singular first-person)
kauramme (plural first-person)
kaurasi (singular second-person)
kauranne (plural second-person)
kauransa (third-person)


passi

(Siècle à préciser) Du suédois pass (« passeport »).

antaa lähtöpassit

chasser quelqu’un. Littéralement : donner le ticket d’adieu


vaeltaa

\ˈʋɑel.tɑːʔ\

Errer, rôder, vaguer, s’aventurer, se promener (à l’aventure).


pistää

Hän pisti itseään neulalla.

Piquer, mordre, sucer le sang, fendre la peau.

Ampiainen pisti minua.

Hyttynen pisti minua.

Kyy voi pistää.

Pistää insuliinia.

Mettre, se mettre (quelque chose), poser.

Pistän kirjan tuonne hyllylle.

Je mets ce livre sur cette étagère là-bas.

Pistänkö tämän mekon?

Pistää poskeensa.

Pistän sinulle sähköpostia asiasta myöhemmin.

Je t’envoie un courriel à ce sujet plus tard.

(+ translatif) Se mettre (à faire), en faire quelque chose.

Pistää juoksuksi.

Pistää vitsiksi.

Pistää palasiksi.

Pistää rahoiksi.

Pistää vihaksi

Hänet pistettiin juoksemaan taloa ympäri.

Asia pistää kyllä miettimään.

Seikka ei pistänyt silmään.


vannoa

\ˈʋɑ.nːo.ɑʔ\

Voisin vaikka vannoa, että… — Je pourrais même jurer que…

En menisi vannomaan. — Je n’irais pas jurer.

vannoa jonkun nimeen — jurer sur (le nom de) quelque chose

vannoa Jumalan nimeen — jurer au nom du Dieu

vannoa vala — prêter serment

vannoa väärä vala — faire un faux serment, parjurer


poski

posket (plural nominative)
posken (singular genitive)
poskien (plural genitive)
poskea (singular)
poskia (plural)
poski ^([1]) (singular accusative)
posken ^([2]) (singular accusative)
posket (plural accusative)
poskessa (singular)
poskissa (plural)
poskeen (singular illative)
poskiin (plural illative)
poskesta (singular)
poskista (plural)
poskella (singular)
poskilla (plural)
poskelle (singular)
poskille (plural)
poskelta (singular ablative)
poskilta (plural ablative)
poskena (singular essive)
poskina (plural essive)
poskeksi (singular)
poskiksi (plural)
posketta (singular)
poskitta (plural)
poskin (plural)
poskine- ^([3]) (plural comitative)
poskittain (plural)
poskitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

tehdä jokin asia ihan poskelleen

faire quelque chose peu sérieusement/rigoureusement

Odotin siinä tien poskessa.


tyyli

Sano sille tyylin, että me lähdetään vaan ostoksille. – Dis-lui style qu’on va seulement faire des courses.


ranta

rantani (singular first-person)
rantamme (plural first-person)
rantasi (singular second-person)
rantanne (plural second-person)
rantansa (third-person)

jäädä rannalle

manquer le navire ou le bateau, (littéralement) être laissé sur la rive


värvätä

Enrôler, gagner, recruter, s'adjoindre des aides.


vaalea

vaaleampi (comparative)
vaalein (superlative)

Contraire de foncé en parlant de la couleur et de la lumière


kuuro

kuuroni (singular first-person)
kuuromme (plural first-person)
kuurosi (singular second-person)
kuuronne (plural second-person)
kuuronsa (third-person)
kuurompi (comparative)
kuuroin (superlative)

Sourd, bouché (quelqu’un qui n’écoute pas).


kuuro

kuuroni (singular first-person)
kuuromme (plural first-person)
kuurosi (singular second-person)
kuuronne (plural second-person)
kuuronsa (third-person)


rotu

rotuni (singular first-person)
rotumme (plural first-person)
rotusi (singular second-person)
rotunne (plural second-person)
rotunsa (third-person)


rengas

renkaat (plural nominative)
renkaan (singular genitive)
renkaiden (plural genitive)
renkaitten (plural genitive)
rengasta (singular)
renkaita (plural)
rengas ^([1]) (singular accusative)
renkaan ^([2]) (singular accusative)
renkaat (plural accusative)
renkaassa (singular)
renkaissa (plural)
renkaaseen (singular illative)
renkaisiin (plural illative)
renkaihin (plural illative)
renkaasta (singular)
renkaista (plural)
renkaalla (singular)
renkailla (plural)
renkaalle (singular)
renkaille (plural)
renkaalta (singular ablative)
renkailta (plural ablative)
renkaana (singular essive)
renkaina (plural essive)
renkaaksi (singular)
renkaiksi (plural)
renkaatta (singular)
renkaitta (plural)
renkain (plural)
renkaine ^([3]) (plural comitative)
renkaittain (plural)
renkaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


tulla

Sieltä hän tuleekin. – Voilà qu’il/elle vient.

Tule tänne viereeni. – Viens ici à côté de moi.

Sinulle on tullut kirje. – Il y a une lettre (qui est arrivée) pour toi.

Tulet katumaan tätä! – Tu vas regretter ceci !

Tulette kyllä huomaamaan sen. – Vous allez bien l’apercevoir.

Mikä sinusta tulee kun valmistut opinnoistasi?. – Que deviendras-tu quand tu auras fini tes études ?

Hänestä tuli rikas. – Il/Elle était devenu(e) riche.

Sinun ei tule mennä sinne. – Tu n’as pas à y aller.

Indique une prescription, un ordre solennel.

Sinun ei tule valehteleman. – Que tu ne mentes (pas).

Tulipahan tehtyä kaikenlaista tänään. – Voilà qu’on a fait de tout aujourd’hui.

Tulitpa oikeaan aikaan. – Voilà que tu arrives pile.

Tulee huono sää. – On aura mauvais temps.

Tuosta vuoristoradasta tulee minulle paha olo. – Cette montagne russe-là me donne mal au cœur.

Mä tuun! – Je jouis !


tietää

L’origine du mot est dans tie (« route », « chemin », « voie »). La signification aurait été de savoir le chemin. Le sens de présager, de causer et d’amener se comprend figurément par le chemin, la voie.

Tiedäkin, että…

Hänen sukunimeään ei tiedetty.

Causer, présager, annoncer, provoquer, amener à, se tourner, vouloir dire, être.

Tämä ei tiedä hyvää.

Tämä tietää sotaa.

Nuo mustat pilvet tietävät rajuilmaa.

Aller, avoir des nouvelles (littéralement connaître, savoir).

Mitäs Jukka tietää?


vesisäiliö

De vesi (« eau ») et säiliö (« réservoir »).


pallo

palloni (singular first-person)
pallomme (plural first-person)
pallosi (singular second-person)
pallonne (plural second-person)
pallonsa (third-person)

Pallo on pyöreä.

Heitän sinulle pallon.


sanoa

Sano minulle, mikä sinun nimesi on.

sanoa ääneen.

sanoa syykseen.

Appeler, traiter de (+ partitif + translatif).

sanoa jotakin joksikin


niska

niskani (singular first-person)
niskamme (plural first-person)
niskasi (singular second-person)
niskanne (plural second-person)
niskansa (third-person)

Hän nosti kätensä niskan taakse.

Il/elle leva ses bras derrière la nuque.


vanavesi

Laivan vanavesi. – Le sillage d'un bateau.


veistää

Du mot veitsi, comparer le partitif singulier veistä.


nimi

nimet (plural nominative)
nimen (singular genitive)
nimien (plural genitive)
nimeä (singular)
nimiä (plural)
nimi ^([1]) (singular accusative)
nimen ^([2]) (singular accusative)
nimet (plural accusative)
nimessä (singular)
nimissä (plural)
nimeen (singular illative)
nimiin (plural illative)
nimestä (singular)
nimistä (plural)
nimellä (singular)
nimillä (plural)
nimelle (singular)
nimille (plural)
nimeltä (singular ablative)
nimiltä (plural ablative)
nimenä (singular essive)
niminä (plural essive)
nimeksi (singular)
nimiksi (plural)
nimettä (singular)
nimittä (plural)
nimin (plural)
nimine- ^([3]) (plural comitative)
nimittäin (plural)
nimitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Minun nimeni on Jussi.

Mon 'nom' est Jussi. Je 'm’appelle' Jussi [ˈjusːi].

Pidätän teidät lain nimessä.

Tuossa on elokuvan nimi.

(Idiomatique) Soupçon, petite quantité. Littéralement « pour (donner) un nom ».

Maassa ei ole lunta edes nimeksi.

Il n’y a même pas 'un soupçon' de neige sur le sol.

Kaadoin lasiini viiniä vain nimeksi.

J’ai versé qu’un soupçon de vin dans mon verre.


puolalainen

puolalaisempi (comparative)
puolalaisin (superlative)
puolalaiset (plural nominative)
puolalaisen (singular genitive)
puolalaisten (plural genitive)
puolalaisien (plural genitive)
puolalaista (singular)
puolalaisia (plural)
puolalainen ^([1]) (singular accusative)
puolalaisen ^([2]) (singular accusative)
puolalaiset (plural accusative)
puolalaisessa (singular)
puolalaisissa (plural)
puolalaiseen (singular illative)
puolalaisiin (plural illative)
puolalaisesta (singular)
puolalaisista (plural)
puolalaisella (singular)
puolalaisilla (plural)
puolalaiselle (singular)
puolalaisille (plural)
puolalaiselta (singular ablative)
puolalaisilta (plural ablative)
puolalaisena (singular essive)
puolalaisina (plural essive)
puolalaiseksi (singular)
puolalaisiksi (plural)
puolalaisetta (singular)
puolalaisitta (plural)
puolalaisin (plural)
puolalaisine ^([3]) (plural comitative)
puolalaisittain (plural)
puolalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


virittää

Accorder, régler, syntoniser, disposer, mettre en humeur.


täytyä

Conjugaison défective. Il n’existe que la troisième personne du singulier. Le sujet est au génitif.

Falloir, devoir ; au négatif aussi : pas besoin.

Minun täytyy lähteä.

Täytyy muistaa(, että / avaimet / kiittää).

Il faut se souvenir (que / des clés / de remercier).

Sinun täytyy siivota työpöytäsi.

Tuon naisen täytyy olla rikas.

Sinun täytynee kertoa onnettomuudesta jollekulle.

Tu devrais sans doute raconter l’accident à quelqu’un.

On täytynyt sataa rakeita.


vuodenaika

À partir de vuoden « de l’année » et de aika « temps ».


verrata

De verta « quantité, mesure (mot rare) ».

Minä vertaan. Sinä vertasit. — J’ai comparé. Tu as comparé.


litra

litrani (singular first-person)
litramme (plural first-person)
litrasi (singular second-person)
litranne (plural second-person)
litransa (third-person)


valkea

valkeampi (comparative)
valkein (superlative)


paperi

Mot issu du latin papyrus (« papier, papyrus »), du grec ancien πάπυρος, pápuros (« papyrus »), lui-même de l’indo-européen commun.

Datant de l’apparition du papier en Europe du Nord, il est apparenté au français papier, à l’anglais paper, à l’espagnol papel.

paperit (plural nominative)
paperin (singular genitive)
paperien (plural genitive)
papereiden (plural genitive)
papereitten (plural genitive)
paperia (singular)
papereita (plural)
paperi ^([1]) (singular accusative)
paperin ^([2]) (singular accusative)
paperit (plural accusative)
paperissa (singular)
papereissa (plural)
paperiin (singular illative)
papereihin (plural illative)
paperista (singular)
papereista (plural)
paperilla (singular)
papereilla (plural)
paperille (singular)
papereille (plural)
paperilta (singular ablative)
papereilta (plural ablative)
paperina (singular essive)
papereina (plural essive)
paperiksi (singular)
papereiksi (plural)
paperitta (singular)
papereitta (plural)
paperein (plural)
papereine ^([3]) (plural comitative)
papereittain (plural)
papereitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


piippu

piippuni (singular first-person)
piippumme (plural first-person)
piippusi (singular second-person)
piippunne (plural second-person)
piippunsa (third-person)

Pipe, calumet (objet pour fumer le tabac) ; pipe (à eau), narguilé (si référence à vesipiippu).

Jarmo poltti aikoinaan piippua.

Jarmo fumait la pipe dans un moment de sa vie.

He tekivät sovinnon ja polttivat rauhanpiippua.

Ils ont fini leurs querelles et ils ont fumée le calumet de la paix.

Cheminée (conduit par laquelle on fait sortir la fumée etc.).

Tehtaiden piiput näkyvät kauas.

On voit les cheminées des usines depuis loin.

Häntä painostettiin (aseen) piippu otsalla.

On l’intimidait avec le canon (d’une arme) sur le front.


varten

Probablement de varsi à l'instructif ou au génitif pluriel

Myymälään tulisi asiakastila juustojen nauttimista varten. — On ajoutera à la boutique un espace pour la dégustation de fromage.

Mitä varten opit suomea? — Pour quelle raison apprends-tu le finnois ?


voimakas

Dérivé voima (« force, puissance ») avec le suffixe -kas.


yhdeksänkymmentä

De yhdeksän (« neuf ») et du partitif de kymmenen (« dix »).


vapaa

vapaampi (comparative)
vapain (superlative)

Olet vapaa lähtemään milloin haluat. — Tu est libre de partir quand tu veux.

Onko tämä paikka vapaa? — Est-ce que ce siège est vacant ?

Päästää vapaaksi. — Remettre en liberté.

Piirtää vapaalla kädellä. — Dessiner à main levée.


vapaa

Tavataanko huomenna? Onko sinulla vapaata? — Rendez-vous pour demain ? Est-ce que tu as du (temps) libre ?

Sain kolme päivää vapaata. — J’ai obtenu trois journées de congé.


tylsä

Mousse, émoussé, contondant, sourd, terne, éteint, obtus, engourdi, doux, mat.

Onpa hän tylsää seuraa.

Tämä elokuva on todella tylsä.

Tylsä päivä.

Minulla on tylsää.

Je m’ennuie. (Litt. « J’ai de l’ennui. »)


yksin

Il s'agit du cas instructif de yksi analysé comme adverbe.


koska

Koska he tulevat?


koska

Attendu que, car, parce que, puisque, vu que, comme.


pää

Du proto-fennique *pää, du proto-ouralien *päŋe. Apparenté avec l’estonien pea et avec le livonien et le vote pää.

päät (plural nominative)
pään (singular genitive)
päiden (plural genitive)
päitten (plural genitive)
päätä (singular)
päitä (plural)
pää ^([1]) (singular accusative)
pään ^([2]) (singular accusative)
päät (plural accusative)
päässä (singular)
päissä (plural)
päähän (singular illative)
päihin (plural illative)
päästä (singular)
päistä (plural)
päällä (singular)
päillä (plural)
päälle (singular)
päille (plural)
päältä (singular ablative)
päiltä (plural ablative)
päänä (singular essive)
päinä (plural essive)
pääksi (singular)
päiksi (plural)
päättä (singular)
päittä (plural)
päin (plural)
päine ^([3]) (plural comitative)
päittäin (plural)
päitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Vasikan pää, vasikanpää.

Käytä päätäsi.

Olla päästänsä vialla.

Kepin pää, nuolen pää'

Le bout d’un bâton, la pointe d’une flèche.

Koskea sormien päillä.

Tête (faire une tête, faire la tête), expression, humeur ; avoir la tête pour quelque chose.

Onpa hän huonolla päällä tänään.

Qu’il/elle est de mauvaise humeur aujourd’hui !

Hänellä on hyvä matikkapää, sinulla taas hyvä kielipää.

Il/Elle a la tête pour les maths et toi pour les langues.

Kirja on pöydän päällä.

He kävivät päälleni.

Jusque, depuis, au bout, après (adverbes).

Miten päin tätä kuvaa pitäisi katsoa?

Dans quel sens devrait-on regarder cette image ?

Laittaa televisio päälle.

Onko astianpesukone päällä?

Est-ce que le lave-vaisselle est en marche ?

Laskea päässä. Päässälasku.

Olla päissään.

(Idiomatique) Vexation, vexé, embêtement, embêté.

Se ottaa päähän.

(Idiomatique) Convenance, agrément, acceptabilité.

Se ei käy päinsä.

Joudutte laskemaan päissänne.

Vous devez calculer dans vos têtes (ou ivres).


pää

ei päätä eikä häntää

n’avoir ni queue ni tête, n’avoir aucun sens


viettää

Aspect causatif de viedä « prendre, emporter ».

Vietämme joulut yhdessä.

Tie viettää oikealle.


vuokrata maata

De vuokrata (« louer ») et de maa (« terre »).


päivä

Apparenté à l’estonien päev (« jour ») qui est apparenté à l’estonien päike (« soleil »).

Jour (période entre le lever et le coucher de soleil).

Valvoin yötä päivää.

Päivin öin.

Päivät pitenevät.

Jour, 24 heures, jour de calendrier (de minuit à minuit, période de 24 heures).

Odotimme päivästä päivään.

Hän käy päivä päivältä levottomammaksi.

Il/elle devient plus impatient(e) de jour en jour.

Omena päivässä.

Joka päivä.

Mikä päivä tänään on?

Journée (de travail, d’école, de congé etc.).

Oli kesä, ja päivä paistoi täydeltä terältä.

C’était l’été, et le soleil brillait de tout son éclat.


puu

Ce mot aurait une vieille origine partagée avec les descendants germaniques bois du français, bosque de l'espagnol et bush de l'anglais.

ei nähdä metsää puilta

ne pas voir les arbres de la forêt : ne pas voir les grandes lignes, ne voir que les détails

Kaataa puu. — Couper un arbre.

Mänty on puu. — Le pin est un arbre.

Arbre, une membre ou un bras dans une machinerie (pas forcément en bois).

Polttaa puuta lämmikkeeksi. — Brûler du bois pour du réchauffement.

Puu on hyvin käyttökelpoinen materiaali. — Le bois est un matériau très utile.

Talo on tehty puusta. — La maison est faite de bois.

(en suffixe) Correspond à peu près à -ier ; un individu d’arbre avec un mot désignant déjà une espèce d’arbre.

omena, omenapuu

lehtipuu, havupuu

kuusipuu, vaahterapuu

(un arbre de) sapin, (un arbre d’)érable

Tämä homma maistuu ihan puulta. — Ce boulot me dégoûte. (Litt. « Ce boulot a un goût de bois. » )

Painas puuta välillä. — Donne-toi du repos de temps en temps. (Litt. « Appuie-toi sur un arbre de temps en temps. » )

(Idiomatique) « de travers », « en gâchis », « foiré ».

Hommat menee puihin. — Les choses vont de travers.


ruumis

ruumiit (plural nominative)
ruumiin (singular genitive)
ruumiiden (plural genitive)
ruumiitten (plural genitive)
ruumista (singular)
ruumiita (plural)
ruumis ^([1]) (singular accusative)
ruumiin ^([2]) (singular accusative)
ruumiit (plural accusative)
ruumiissa (singular)
ruumiissa (plural)
ruumiiseen (singular illative)
ruumiisiin (plural illative)
ruumiihin (plural illative)
ruumiista (singular)
ruumiista (plural)
ruumiilla (singular)
ruumiilla (plural)
ruumiille (singular)
ruumiille (plural)
ruumiilta (singular ablative)
ruumiilta (plural ablative)
ruumiina (singular essive)
ruumiina (plural essive)
ruumiiksi (singular)
ruumiiksi (plural)
ruumiitta (singular)
ruumiitta (plural)
ruumiin (plural)
ruumiine ^([3]) (plural comitative)
ruumiittain (plural)
ruumiitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


yllyttää

Aspect causatif de yltyä (« s’intensifier, culminer »).


vaikka

Hän ei ole blondi, vaikka hän on suomalainen.

Elle n’est pas blonde bien qu’elle soit finlandaise.


risti

Pukeutua ristiin.

Se vêtir d’une croix. / (depuis le XXᵉ siècle) Se travestir.

Täällä ei ole ristin sielua.

Il y a nulle âme (de croix) ici. / Il n’y a personne ici.

Mennä ristille.

Aller sur la croix. = Aller se crucifier.

Pelaan nyt ristikuninkaan.

Obèle (indice de référence, caractère †).

Obèle (indice pour un prêtre de faire le signe de croix, caractère †).

Croisement, croisé, confusion, amalgame, çà et là, intervertissement.

Jalat menivät ristiin.

Vaasit menivät ristiin.

Mennä ristiin rastiin.


vaieta

Tenir/laisser/garder (au) secret, se taire, garder le silence (sur quelque chose), ne pas évoquer/exprimer.

Asiasta vaiettiin pitkään.

L’affaire a été tenue secrète pendant longtemps.

S’assourdir, s’atténuer, s’étouffer, se dissiper.

Tehtaan äänet alkoivat vähitellen vaieta.

Les bruits de l’usine allaient se dissiper peu à peu.


ruotsalainen

ruotsalaiset (plural nominative)
ruotsalaisen (singular genitive)
ruotsalaisten (plural genitive)
ruotsalaisien (plural genitive)
ruotsalaista (singular)
ruotsalaisia (plural)
ruotsalainen ^([1]) (singular accusative)
ruotsalaisen ^([2]) (singular accusative)
ruotsalaiset (plural accusative)
ruotsalaisessa (singular)
ruotsalaisissa (plural)
ruotsalaiseen (singular illative)
ruotsalaisiin (plural illative)
ruotsalaisesta (singular)
ruotsalaisista (plural)
ruotsalaisella (singular)
ruotsalaisilla (plural)
ruotsalaiselle (singular)
ruotsalaisille (plural)
ruotsalaiselta (singular ablative)
ruotsalaisilta (plural ablative)
ruotsalaisena (singular essive)
ruotsalaisina (plural essive)
ruotsalaiseksi (singular)
ruotsalaisiksi (plural)
ruotsalaisetta (singular)
ruotsalaisitta (plural)
ruotsalaisin (plural)
ruotsalaisine ^([3]) (plural comitative)
ruotsalaisittain (plural)
ruotsalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


kala

Apparenté avec l’hongrois hal et l’estonien, le carélien, le vepse et le toki pona kala, (« poisson »), du proto-ouralien *kala "poisson", du proto-eurasien *kVlV "poisson".

kalani (singular first-person)
kalamme (plural first-person)
kalasi (singular second-person)
kalanne (plural second-person)
kalansa (third-person)

olla kuin kala vedessä

être comme un poisson dans l’eau ; être bien à l’aise

ei pidä mennä merta pidemmäs kalaan

il ne faut pas aller pêcher au-delà des mers

Poisson, en tant qu’animal de cette catégorie.

Lohi on kala, valas taas ei ole.

Le saumon est un poisson, la baleine, en revanche, n’en est pas.

Poisson, en tant que nourriture, repas, mets.

Tämä kala maistuu erinomaiselta.

Tänään saamme paistettua kalaa.

Aujourd’hui, nous allons avoir du poisson frit.

Isä ja poika lähtivät kalaan.

Le père et le fils partirent à la pêche.

Yhdessä he narrasivat kaloja.

Ensemble, ils faisaient remonter des poissons.

Pitkään kalaa pyydettyään, he palasivat kotiin.

Ayant attrapés durant un bon moment des poissons, ils rentrèrent chez eux.


polku

polkuni (singular first-person)
polkumme (plural first-person)
polkusi (singular second-person)
polkunne (plural second-person)
polkunsa (third-person)


polku

Myydä polkuhintaan.


ydin

Ydinpommi. — Bombe atomique.

Ydinvoimala. — Centrale nucléaire.

Yriyksen ydinosaaminen. — L’expertise essentielle de l’entreprise.


ymmärtää

Du proto-fennique *ümbärtädäk.
À rapprocher du kvène ymmärttäät.


saada

Sain ystävältäni lahjaksi mielenkiintoisen kirjan.

J’ai reçu de mon ami un livre intéressant comme cadeau.

Hän sai hyvän arvosanan tentistään.

Il/Elle a obtenu une bonne note à son examen.

Sain serkulta kirjeen.

Seisova koomikko näyttelijä sai tomaatteja esityksensä jälkeen.

Le comique (de stand-up) a reçu des tomates après son numéro.

(suivi d’un infinitif ; à l’indicatif ou au conditionnel) Mériter.

Saisit hävetä!

Tu mérites d’avoir honte ! / Tu devrais avoir honte !

(suivi d’un infinitif) Pouvoir, avoir le droit, être autorisé (à).

Saisinko juotavaa?

Est-ce que je pourrais avoir quelque chose à boire ?

Saako täällä polttaa?

causatif (+ objet direct à l’accusatif + 3ᵉ infinitif à l’illatif) Faire (faire).

Saat minut nauramaan.

(+ olla) Prendre, préférer (entre plusieurs choix).

Saako (teille) olla lisää kahvia? – Saa olla, kiitos.

Prenez-vous encore du café ? – Oui, je vous en prie.

Mitä teille saisi olla?

Saako teille olla sokeria tai maitoa? – Ei kiitos kumpaakaan.

Sain tentin läpi.

Hänet saatiin vihdoin järkiinsä.

On est finalement parvenu à lui rendre la raison.

Baiser, arriver à coucher (si le partenaire est mentionné, il est au cas ablatif).


pelto

peltoni (singular first-person)
peltomme (plural first-person)
peltosi (singular second-person)
peltonne (plural second-person)
peltonsa (third-person)

Vehnäpelto.

Maissipelto.

Riisipelto.

Sokerijuurikaspelto.

Ajaa auto pellolle.

Ajaa kissa pellolle.


sora

Désarroi, désaccord, encontre, opposition.


kuri

Discipline (attitude, conduite), contrôle, ordre.

pitää kuria jollekulle

pitää kuria hyvänä ratkaisuna

Considérer la discipline comme une bonne solution

pitää joku tai jokin kurissa

Garder le contrôle sur quelqu’un ou quelque chose


sankari

sankarit (plural nominative)
sankarin (singular genitive)
sankarien (plural genitive)
sankareiden (plural genitive)
sankareitten (plural genitive)
sankaria (singular)
sankareita (plural)
sankari ^([1]) (singular accusative)
sankarin ^([2]) (singular accusative)
sankarit (plural accusative)
sankarissa (singular)
sankareissa (plural)
sankariin (singular illative)
sankareihin (plural illative)
sankarista (singular)
sankareista (plural)
sankarilla (singular)
sankareilla (plural)
sankarille (singular)
sankareille (plural)
sankarilta (singular ablative)
sankareilta (plural ablative)
sankarina (singular essive)
sankareina (plural essive)
sankariksi (singular)
sankareiksi (plural)
sankaritta (singular)
sankareitta (plural)
sankarein (plural)
sankareine ^([3]) (plural comitative)
sankareittain (plural)
sankareitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Me ollaan sankareita kaikki
Kun oikein silmiin katsotaan
Me ollaan sankareita elämän
Ihan jokainen

On est des héros tous
Quand on se regarde bien aux yeux
On est des héros de la vie
Chacun de nous
 Traduction du réfrain dans la chanson "Sankarit" ("Héros") de J. Karjalainen


sankari

Se oli sankariteko.


terä

olla (täydessä) terässä

être en très bonne forme, aller pour le mieux

tehdä terää

faire du bien, mettre à l’aise, redonner la bonne forme


raaka

Les apparentés incluent roh de l’allemand, raw de l’anglais et rå du suédois et du norvégien.

raaempi (comparative)
raaain (superlative)
raakani (singular first-person)
raakamme (plural first-person)
raakasi (singular second-person)
raakanne (plural second-person)
raakansa (third-person)

Perunat ovat vielä raakoja.

Raaka luonne.


raaka

Les apparentés incluent Rah de l’allemand, ra du néerlandais, reja du polonais, reja du suédois et raa de l’estonien.


käsi

De la racine lexicale *kät-. Apparenté à l'estonien käsi et au hongrois kéz.

kädet (plural nominative)
käden (singular genitive)
käsien (plural genitive)
kätten (plural genitive)
kättä (singular)
käsiä (plural)
käsi ^([1]) (singular accusative)
käden ^([2]) (singular accusative)
kädet (plural accusative)
kädessä (singular)
käsissä (plural)
käteen (singular)
käsiin (plural)
kädestä (singular illative)
käsistä (plural illative)
kädellä (singular)
käsillä (plural)
kädelle (singular ablative)
käsille (plural ablative)
kädeltä (singular)
käsiltä (plural)
kätenä (singular essive)
käsinä (plural essive)
kädeksi (singular)
käsiksi (plural)
kädettä (singular)
käsittä (plural)
käsin (plural)
käsine ^([3]) (plural comitative)
käsittäin (plural)
käsitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Ajaa ilman käsiä. — Guider/conduire sans les mains (sans que les mains soient sur le guidon, le volant, etc.)

Antaa/ollla vapaat kädet. — Donner/avoir les mains libres, donner/avoir la liberté de faire

Olla kädet sidottu(na). — Avoir les mains liées

Elää kädestä suuhun. — Vivre modestement, mettre tout l’argent dans la nourriture ; littéralement : vivre de main en bouche

Ensi kädessä. — En premier lieu, premièrement ; littéralement : en première main

Suoralta kädeltä. — Tout droit, directement ; littéralement : par/de la main droite/levée

Tehdä asioita isolla kädellä. — Faire des choses à grandes foulées ; littéralement : faire des choses avec une grande main

Joutua välikäteen. — Se trouver dans une situation complexe

Kaksin käsin. — À poignées ; littéralement : à deux mains

Käsi kädessä. — Main dans la main

Paljain käsin. — Sans rien, sans recours à rien, avec ses propres mains ; littéralement : les mains nues

Purra ruokkivaa kättä. — Mordre la main qui nourrit

Pyytää hattu kädessä. — Supplier humblement ; littéralement : demander le chapeau dans la main

Sopia kuin hanska käteen. — Convenir parfaitement ; littéralement : convenir comme le gant à la main

Käydä käsiksi johonkin. — Mettre la main à l’œuvre sur quelque chose

Käydä käsiksi johonkuhun. — Porter la main sur quelqu’un

Olla käsillä. — Être sous la main

Saada käsiinsä. — Tomber sous la main

Ojentaa kätensä. — Tendre la main

Olla hätä kädessä. — Être dans des tourments ; littéralement : avoir une crise dans la main

(Vulgaire)'Vetää käteen'. — Se masturber, jouer avec la main

(Vulgaire)'Vedä käteen'! — Va te faire foutre !


omistaa

Omistaa ei voi ystäviään, perhettään, harvemmin myöskään käsiään, silmiään tai työntekijöitään elleivät he liene orjia. — Posséder on ne peut pas ses amis, sa famille, rarement non plus ses bras, ses yeux ou ses employées abstraction faite qu'ils soyent des escalves.

Omistan tämän seuraavan runon - sinulle. — Je dédie ce suivant poème - à toi.

Hän omisti elämänsä runoudelle. — Il a dévoué sa vie pour la poésie.

Avoir en sa possession, aspect fortement possessif.

Omistan omakotitalon, kaksi maatilaa ja kukkuloittain rahaa. — J’ai (en ma possession) une maison de propriété, deux fermes et des collines d’argent.


saita

saidampi (comparative)
saidoin (superlative)
saitani (singular first-person)
saitamme (plural first-person)
saitasi (singular second-person)
saitanne (plural second-person)
saitansa (third-person)


sattuma

Du verbe sattua (« arriver (quelque chose) »).

sattumalta

Minä tulin paikalle sattumalta.


tilanne

Situation, circonstance, position, état (de choses), point, posture, passe.

toimia tilanteeseen sopivalla tavalla

agir selon la situation, (Familier) agir selon

Hän ei ymmärrä tilanteen vakavuutta.

Il ne comprend pas la gravité de la situation.

Veljeni joutui hankalaan tilanteeseen.

Mon frère s’est trouvé dans une mauvaise passe.

Mikä on projektin tilanne?

Voitteko vähän kertoa tilanteestanne?

(aussi) Voulez-vous raconter un peu ce qu’il vous arrive ?

olla tilanteen tasalla

Mikä on ottelun tilanne?

Quel est le score de la rencontre ? On est à quel score dans le match ?

Toisella puoliajalla tuli paljon maalintekotilanteita.

Il y a eu beacoup d’occasions de but au deuxième mi-temps.

Ensimmäisellä sen sijaan oli useita virhetilanteita.

Au premier, en revanche, il y avait plusieurs situations de faute.


säe

säkeet (plural nominative)
säkeen (singular genitive)
säkeiden (plural genitive)
säkeitten (plural genitive)
säettä (singular)
säkeitä (plural)
säe ^([1]) (singular accusative)
säkeen ^([2]) (singular accusative)
säkeet (plural accusative)
säkeessä (singular)
säkeissä (plural)
säkeeseen (singular illative)
säkeisiin (plural illative)
säkeihin (plural illative)
säkeestä (singular)
säkeistä (plural)
säkeellä (singular)
säkeillä (plural)
säkeelle (singular)
säkeille (plural)
säkeeltä (singular ablative)
säkeiltä (plural ablative)
säkeenä (singular essive)
säkeinä (plural essive)
säkeeksi (singular)
säkeiksi (plural)
säkeettä (singular)
säkeittä (plural)
säkein (plural)
säkeine ^([3]) (plural comitative)
säkeittäin (plural)
säkeitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


muu

muut (plural nominative)
muun (singular genitive)
muiden (plural genitive)
muitten (plural genitive)
muuta (singular)
muita (plural)
muu ^([1]) (singular accusative)
muun ^([2]) (singular accusative)
muut (plural accusative)
muussa (singular)
muissa (plural)
muuhan (singular illative)
muihin (plural illative)
muusta (singular)
muista (plural)
muulla (singular)
muilla (plural)
muulle (singular)
muille (plural)
muulta (singular ablative)
muilta (plural ablative)
muuna (singular essive)
muina (plural essive)
muuksi (singular)
muiksi (plural)
muutta (singular)
muitta (plural)
muin (plural)
muine ^([3]) (plural comitative)
muittain (plural)
muitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Autre (en dehors d’une série connue, externe), qui reste.

Se en ollut minä. Se oli joku muu. Se oli joku toinen.

Ce n’étais pas moi. C’était quelqu’un d’autre. C’était un autre de nous/d’eux.

Oliko muuta?

Tämä kone on ollut muussa käytössä.

Cette machine a servi dans d’autres usages.

Tilanne ei muuksi muutu.

La situation ne changera pas (à une autre).

Ei tässä muukaan auta.

Laula meille jotain muuta. Laula jokin toinen laulu. Laula jokin muu laulu.

Channte-nous autre chose. Chante une autre (de ces) chanson(s). Chante une (toute) autre chanson.

muu maailma

Koko muu väki odottaa teitä.

Miten muu rahoitetaan?


tauko

taukoni (singular first-person)
taukomme (plural first-person)
taukosi (singular second-person)
taukonne (plural second-person)
taukonsa (third-person)

Tauotta. — Sans cesse.


saukko

saukkoni (singular first-person)
saukkomme (plural first-person)
saukkosi (singular second-person)
saukkonne (plural second-person)
saukkonsa (third-person)


tehdä

De la racine lexicale *tectə-. Des apparences phonétiques et sémantiques avec le terme grec τέχνη, téchnè (« art », « industrie », « habileté »), comparer respectivement teos, teollisuus, tehokas. Probablement d’une origine commune indo-éuropéene.

Mitä sinä teet?

Teen hilloa.

He tekivät minut iloiseksi.

He tekivät minusta iloisen.

He tekivät minusta presidentin.

He tekivät minusta presidenttiä.

Se tekee yhdeksänkymmentäyhdeksän euroa.

Tehdä virhe.

Tehdä rikos.

(Aspect) Faire, prendre le/son nom de l'action.

Hän alkoi tehdä lähtöään.

Hän viimein teki lähtönsä.


sormi

sormet (plural nominative)
sormen (singular genitive)
sormien (plural genitive)
sormea (singular)
sormia (plural)
sormi ^([1]) (singular accusative)
sormen ^([2]) (singular accusative)
sormet (plural accusative)
sormessa (singular)
sormissa (plural)
sormeen (singular illative)
sormiin (plural illative)
sormesta (singular)
sormista (plural)
sormella (singular)
sormilla (plural)
sormelle (singular)
sormille (plural)
sormelta (singular ablative)
sormilta (plural ablative)
sormena (singular essive)
sormina (plural essive)
sormeksi (singular)
sormiksi (plural)
sormetta (singular)
sormitta (plural)
sormin (plural)
sormine- ^([3]) (plural comitative)
sormittain (plural)
sormitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

olla sormi suussa

ne plus savoir quoi faire ; littéralement : « avoir le doigt dans la bouche »

Osoittaa sormella jotakuta.


matka

matkani (singular first-person)
matkamme (plural first-person)
matkasi (singular second-person)
matkanne (plural second-person)
matkansa (third-person)

matkan varrella


rikas

Du proto-germanique *rikaz, origine commune avec rico de l’espagnol, riche du français et rich de l’anglais.

rikkaampi (comparative)
rikkain (superlative)
rikkaat (plural nominative)
rikkaan (singular genitive)
rikkaiden (plural genitive)
rikkaitten (plural genitive)
rikasta (singular)
rikkaita (plural)
rikas ^([1]) (singular accusative)
rikkaan ^([2]) (singular accusative)
rikkaat (plural accusative)
rikkaassa (singular)
rikkaissa (plural)
rikkaaseen (singular illative)
rikkaisiin (plural illative)
rikkaihin (plural illative)
rikkaasta (singular)
rikkaista (plural)
rikkaalla (singular)
rikkailla (plural)
rikkaalle (singular)
rikkaille (plural)
rikkaalta (singular ablative)
rikkailta (plural ablative)
rikkaana (singular essive)
rikkaina (plural essive)
rikkaaksi (singular)
rikkaiksi (plural)
rikkaatta (singular)
rikkaitta (plural)
rikkain (plural)
rikkaine ^([3]) (plural comitative)
rikkaittain (plural)
rikkaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Hänen täytyy olla rikas.

Rikas maaperä.


taivas

taivaat (plural nominative)
taivaan (singular genitive)
taivaiden (plural genitive)
taivaitten (plural genitive)
taivasta (singular)
taivaita (plural)
taivas ^([1]) (singular accusative)
taivaan ^([2]) (singular accusative)
taivaat (plural accusative)
taivaassa (singular)
taivaissa (plural)
taivaaseen (singular illative)
taivaisiin (plural illative)
taivaihin (plural illative)
taivaasta (singular)
taivaista (plural)
taivaalla (singular)
taivailla (plural)
taivaalle (singular)
taivaille (plural)
taivaalta (singular ablative)
taivailta (plural ablative)
taivaana (singular essive)
taivaina (plural essive)
taivaaksi (singular)
taivaiksi (plural)
taivaatta (singular)
taivaitta (plural)
taivain (plural)
taivaine ^([3]) (plural comitative)
taivaittain (plural)
taivaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Ciel de au-delà, paradis, firmament (souvent au pluriel).


oma

Ystäväni on hankkimassa oman koiran.

Mon ami est à la recherche d’un chien pour lui-même.

Oma koiranihan ei sitten pure ketään, ei sitten ketään.

Mon chien à moi, il ne mordra alors personne, mais personne.

Sinä kerrot kyllä vain omia tarinoitasi; juuri eilenkin se puri setääni.

Tu ne racontes que des histoires ; hier encore, il a mordu mon oncle.

Inégalable, sans pareil, unique, parfait.

Lempeä koira, joka ei siis pure, on mitä ominta omalle mielenrauhalleen.

Un chien sage, qui ne mordra donc pas, est parfait pour sa propre détente.

Anteeksi, puhuin omiani, unohda.

Pardon, j’ai raconté des histoires, oubli.

Les siens, son camp, son ami, compatriote, coéquipier, côté.

Mikä epäonni, hän päätyi tekemään oman maalin.

Quelle malchance, il a fini par marquer un but contre son propre camp.

Ampua sodassa omiaan.


oma

katsoa vain omaa napaa

ne regarder que son propre nombril ; se croire le centre du monde

oma maa mansikka, muu maa mustikka

c’est mieux chez nous ; littéralement : son propre pays (est) une fraise, un autre pays une myrtille

De propriété, propriétaire, personnel, propre

Omalääkäri.

Omakotitalo.

Omavalmentaja

Omalaatuinen.


toimittaa

Livrer, faire livraison, porter, apporter, destiner, communiquer.

Mihin osoitteeseen tämä paketti pitäisi toimittaa? — À quelle adresse devrait-il ce colis être livré ?

Jumalanpalvelus oli pastorin X toimittama. — La messe fut donnée par le pasteur X.

Rédiger, éditer, écrire (dans) une publication.

Conduire, mener, porter certaines actions ; faire, fabriquer, foutre.

Mitä sinä täällä toimitat? — Que-ce que tu fabriques ici ?


peili

Du suédois spegel, qui vient d’allemand spegel. Même origine que speculum en latin. Ainsi il serait apparenté à espejo en eespagnol. La racine hypothétique reconstruite pourrait avoir la forme * ˘speɡəʎ-, où le signe apostrophant indique une voyelle extra-brève et floue. Encore de nos jours on peut entendre « Onko sinulla peili? » \ˈon.ko ˈsi.nulː.ɑ ˈ^ʔpei.li\. Ce phénomène tend à disparaître. La fin du mot -gel s’est simplifiée en -ili. À comparer avec peli issu du suédois spel.

Miroir, une copie de données dans un réseau d’ordinateurs.


peili

peilimpi (comparative)
peilein (superlative)

(Archaïque, poétique) Remirant, refléchissant comme une glace, un miroir

Järven vesi oli peili ja tyven.

L’eau du lac était remirante et inerte. (aujord'hui plutôt « peilikirkas »)


syksy

syksyni (singular first-person)
syksymme (plural first-person)
syksysi (singular second-person)
syksynne (plural second-person)
syksynsä (third-person)


tuttu

tutumpi (comparative)
tutuin (superlative)

Tuttu juttu. — C’est rien de nouveau.


tuttu

Connaissance (quelqu’un qu’on connaît), connu (contraire de un inconnu).


syvä

syvempi (comparative)
syvin (superlative)

Meri on tässä kohdassa syvä.

Syvässä lumessa on raskasta kulkea.

C’est dur d’avancer dans une neige épaisse.

Tämä on tosi syvältä.


sokeri

sokerit (plural nominative)
sokerin (singular genitive)
sokerien (plural genitive)
sokereiden (plural genitive)
sokereitten (plural genitive)
sokeria (singular)
sokereita (plural)
sokeri ^([1]) (singular accusative)
sokerin ^([2]) (singular accusative)
sokerit (plural accusative)
sokerissa (singular)
sokereissa (plural)
sokeriin (singular illative)
sokereihin (plural illative)
sokerista (singular)
sokereista (plural)
sokerilla (singular)
sokereilla (plural)
sokerille (singular)
sokereille (plural)
sokerilta (singular ablative)
sokereilta (plural ablative)
sokerina (singular essive)
sokereina (plural essive)
sokeriksi (singular)
sokereiksi (plural)
sokeritta (singular)
sokereitta (plural)
sokerein (plural)
sokereine ^([3]) (plural comitative)
sokereittain (plural)
sokereitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


sipuli

sipulit (plural nominative)
sipulin (singular genitive)
sipulien (plural genitive)
sipuleiden (plural genitive)
sipuleitten (plural genitive)
sipulia (singular)
sipuleita (plural)
sipuli ^([1]) (singular accusative)
sipulin ^([2]) (singular accusative)
sipulit (plural accusative)
sipulissa (singular)
sipuleissa (plural)
sipulilin (singular illative)
sipuleihin (plural illative)
sipulista (singular)
sipuleista (plural)
sipulilla (singular)
sipuleilla (plural)
sipulille (singular)
sipuleille (plural)
sipulilta (singular ablative)
sipuleilta (plural ablative)
sipulina (singular essive)
sipuleina (plural essive)
sipuliksi (singular)
sipuleiksi (plural)
sipulitta (singular)
sipuleitta (plural)
sipulein (plural)
sipuleine ^([3]) (plural comitative)
sipuleittain (plural)
sipuleitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


lasi

D’une langue germanique, qui a donné aussi le suédois glas, l’anglais glass, etc.

Verre dans lequel on boit, le contenu de ce verre.

Juo lasi vettä.

Juon vielä lasin.

Poika joi lasista.

vesilasi, mehulasi

juoda lasi vettä

viinilasi

juoda lasi viiniä

Lunette, monocle (singulier), lunettes (pluriel).

Mies pitää laseja.

Mies otti lasit päästään.


sukulainen

De suku « famille, généalogie, genre » avec le suffixe -lainen « qui appartient, qui est de tel ».

sukulaiset (plural nominative)
sukulaisen (singular genitive)
sukulaisten (plural genitive)
sukulaisien (plural genitive)
sukulaista (singular)
sukulaisia (plural)
sukulainen ^([1]) (singular accusative)
sukulaisen ^([2]) (singular accusative)
sukulaiset (plural accusative)
sukulaisessa (singular)
sukulaisissa (plural)
sukulaiseen (singular illative)
sukulaisiin (plural illative)
sukulaisesta (singular)
sukulaisista (plural)
sukulaisella (singular)
sukulaisilla (plural)
sukulaiselle (singular)
sukulaisille (plural)
sukulaiselta (singular ablative)
sukulaisilta (plural ablative)
sukulaisena (singular essive)
sukulaisina (plural essive)
sukulaiseksi (singular)
sukulaisiksi (plural)
sukulaisetta (singular)
sukulaisitta (plural)
sukulaisin (plural)
sukulaisine ^([3]) (plural comitative)
sukulaisittain (plural)
sukulaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Membre de famille, parent (dans le sens large).


sähkö

sähköni (singular first-person)
sähkömme (plural first-person)
sähkösi (singular second-person)
sähkönne (plural second-person)
sähkönsä (third-person)

(pluriel) Électricité (en parlant de son approvisionnement), courant.

Sähköt tulivat takaisin.

Kytkepä sähköt laitteeseen, niin nähdään.

Allez, branche l’électricité à l’appareil et on va voir.

Sähköt sain sähkökitaraan. Sähköt vain, en muuta tarvitsekaan.

L’électricité dans ma guitare électrique. L’électricité, rien d’autre ne me manque.


vetää

Vetää miekkansa tupesta.

Täällä alkaa vetämään kylmäksi.

Hänen kasvonsa vetivät punaiseksi.

Hevonen jaksaa vetää melko hyvän kuorman.

Le cheval est capable de trainer pas mal de charge.

Vetää maalia siveltimellä.

Pousser, passer, souffler, (en parlant d’un courant d’air).


sika

Sika, se kuulan kalloon saa
Sika, sen setä teurastaa
Sika, ja setä verta juo
Sika, se joulumielen tuo

Le porc, il se prend la balle dans la caboche
Le porc, c’est le gars qui l’abat
Le porc, et le gars il boit du sang
Le porc, ça apporte l’esprit de noël

Porc, viande de porc, plat avec du porc.


sika

Super, « vachement beaucoup » (dans le cas essif).

Tyypillä on musiikkilevyjä ihan sikana. — Le type, il a vachement beaucoup de disques de musique.


yli

Par-dessus. La postposition est plus fréquente mais la préposition n’est pas impossible.

Jänis hyppäsi aidan yli.

Kaupungissa on yli miljoona asukasta.

Il y a plus d’une million d’habitant dans la ville.

On varttia yli kaksi.

lentää yli


torstai

D’origine germanique, comparer le suédois torsdag ou l’anglais Thursday. Originellement « jour de Thor ».

torstait (plural nominative)
torstain (singular genitive)
torstaiden (plural genitive)
torstaitten (plural genitive)
torstaita (singular)
torstaita (plural)
torstai ^([1]) (singular accusative)
torstain ^([2]) (singular accusative)
torstait (plural accusative)
torstaissa (singular)
torstaissa (plural)
torstaihan (singular illative)
torstaihin (plural illative)
torstaista (singular)
torstaista (plural)
torstailla (singular)
torstailla (plural)
torstaille (singular)
torstaille (plural)
torstailta (singular ablative)
torstailta (plural ablative)
torstaina (singular essive)
torstaina (plural essive)
torstaiksi (singular)
torstaiksi (plural)
torstaitta (singular)
torstaitta (plural)
torstain (plural)
torstaine ^([3]) (plural comitative)
torstaittain (plural)
torstaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


sukupolvi

Motcomposé de suku (« genre, famille, généalogie ») et de polvi (« genou, héritage »).

sukupolvet (plural nominative)
sukupolven (singular genitive)
sukupolvien (plural genitive)
sukupolvea (singular)
sukupolvia (plural)
sukupolvi ^([1]) (singular accusative)
sukupolven ^([2]) (singular accusative)
sukupolvet (plural accusative)
sukupolvessa (singular)
sukupolvissa (plural)
sukupolveen (singular illative)
sukupolviin (plural illative)
sukupolvesta (singular)
sukupolvista (plural)
sukupolvella (singular)
sukupolvilla (plural)
sukupolvelle (singular)
sukupolville (plural)
sukupolvelta (singular ablative)
sukupolvilta (plural ablative)
sukupolvena (singular essive)
sukupolvina (plural essive)
sukupolveksi (singular)
sukupolviksi (plural)
sukupolvetta (singular)
sukupolvitta (plural)
sukupolvin (plural)
sukupolvine- ^([3]) (plural comitative)
sukupolvittain (plural)
sukupolvitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Ce mot n’est pas le nom de l’action ou du résultat de générer.


puhdas

puhtaampi (comparative)
puhtain (superlative)
puhtaat (plural nominative)
puhtaan (singular genitive)
puhtaiden (plural genitive)
puhtaitten (plural genitive)
puhdasta (singular)
puhtaita (plural)
puhdas ^([1]) (singular accusative)
puhtaan ^([2]) (singular accusative)
puhtaat (plural accusative)
puhtaassa (singular)
puhtaissa (plural)
puhtaaseen (singular illative)
puhtaisiin (plural illative)
puhtaihin (plural illative)
puhtaasta (singular)
puhtaista (plural)
puhtaalla (singular)
puhtailla (plural)
puhtaalle (singular)
puhtaille (plural)
puhtaalta (singular ablative)
puhtailta (plural ablative)
puhtaana (singular essive)
puhtaina (plural essive)
puhtaaksi (singular)
puhtaiksi (plural)
puhtaatta (singular)
puhtaitta (plural)
puhtain (plural)
puhtaine ^([3]) (plural comitative)
puhtaittain (plural)
puhtaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Puhdasta vettä.

Puhdasta ilmaa.

Pöytä on puhdas.

Kätesi ovat puhtaat.

Tämä on puhdasta kultaa.

Blanc, vierge, vide (en parlant du papier qui n’est pas rempli).

Tuo on puhdasta valhetta.

Puhdas tiede.

Voit voittaa 300 euroa puhtaana käteen.


voida

Étant complètement similaires aux formes du présent-futur (preesens), les formes de l’imparfait (imperfekti) dans des phrases affirmatives sont très souvent remplacées par les formes des verbes kyetä ou pystyä :

Voin nauraa. (présent affirmatif)
:: Je peux rire.

En voinut nauraa. (imparfait négatif)
:: Je ne pouvais pas rire. / Je n’ai pas pu rire.

Voin nauraa. → Kykenin nauramaan. (imparfait affirmatif)
:: Je pouvais rire. / J’ai pu rire.

(suivi d’un infinitif) Pouvoir, être capable (de).

Minä voin tehdä sen.

En voinut olla nauramatta.

(suivi d’un infinitif) Pouvoir, avoir le droit (de), être autorisé (à).

Voinko avata ikkunan?

Kuinka voit?

Comment vas-tu ? / Comment te portes-tu ?


syyllinen

De syy « cause, raison » avec le suffixe -llinen.

syyllisempi (comparative)
syyllisin (superlative)
syylliset (plural nominative)
syyllisen (singular genitive)
syyllisten (plural genitive)
syyllisien (plural genitive)
syyllistä (singular)
syyllisiä (plural)
syyllinen ^([1]) (singular accusative)
syyllisen ^([2]) (singular accusative)
syylliset (plural accusative)
syyllisessä (singular)
syyllisissä (plural)
syylliseen (singular illative)
syyllisiin (plural illative)
syyllisestä (singular)
syyllisistä (plural)
syyllisellä (singular)
syyllisillä (plural)
syylliselle (singular)
syyllisille (plural)
syylliseltä (singular ablative)
syyllisiltä (plural ablative)
syyllisenä (singular essive)
syyllisinä (plural essive)
syylliseksi (singular)
syyllisiksi (plural)
syyllisettä (singular)
syyllisittä (plural)
syyllisin (plural)
syyllisine ^([3]) (plural comitative)
syyllisittäin (plural)
syyllisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


turha

turhempi (comparative)
turhin (superlative)

Inutilement, injustement, excessivement, trop. Au génitif devant un autre adjectif.

Tehtävä oli turhan vaikea.

L’exercice était 'injustement' difficile.

Täällä on turhan kuuma.


tasku

Peut-être un emprunt à l'allemand Tasche.

taskuni (singular first-person)
taskumme (plural first-person)
taskusi (singular second-person)
taskunne (plural second-person)
taskunsa (third-person)


solu

soluni (singular first-person)
solumme (plural first-person)
solusi (singular second-person)
solunne (plural second-person)
solunsa (third-person)


teho

tehoni (singular first-person)
tehomme (plural first-person)
tehosi (singular second-person)
tehonne (plural second-person)
tehonsa (third-person)

Uuden lääkkeen teho on se ja se. — L’effet du nouveau médicament est tel ou tel.

Puissance mécanique ou électromagnétique.

Productivité, efficacité, capacité productive.


rauta

Emprunt au germanique *rauðaz = rouge, en raison de l'abondance du rouge parmi les minerais de fer et à son rougeoiement au cours de son martelage.
cf. gothique rauþs

rautani (singular first-person)
rautamme (plural first-person)
rautasi (singular second-person)
rautanne (plural second-person)
rautansa (third-person)

(pluriel) Menottes (par abréviation ou référence de käsiraudat).

Poliisi sai vihdoin roiston rautoihin.

La police (ou le policier) a finalement mis le criminel dans les menottes.

(pluriel) Appareil dentaire (par abréviation ou référence de hammasraudat).

En ole koskaan pitänyt rautoja.

Autres abréviations ou références de mots composés.

Käytitkö tätä paitaa (silitys)raudalla?

Est-ce que tu as repassé cette chemise (avec le fer à repasser) ?

Ennen miehet olivat rautaa.

Paljonko saat nousemaan rautaa?

Menen pumppaamaan rautaa melkein joka toinen päivä.

Je vais faire de la gonflette presque un jour sur deux.


sveitsiläinen

sveitsilainen (singular nominative)
sveitsilaiset (plural nominative)
sveitsilaisen (singular genitive)
sveitsilaisten (plural genitive)
sveitsilaisien (plural genitive)
sveitsilaista (singular)
sveitsilaisia (plural)
sveitsilainen ^([1]) (singular accusative)
sveitsilaisen ^([2]) (singular accusative)
sveitsilaiset (plural accusative)
sveitsilaisessa (singular)
sveitsilaisissa (plural)
sveitsilaiseen (singular illative)
sveitsilaisiin (plural illative)
sveitsilaisesta (singular)
sveitsilaisista (plural)
sveitsilaisella (singular)
sveitsilaisilla (plural)
sveitsilaiselle (singular)
sveitsilaisille (plural)
sveitsilaiselta (singular ablative)
sveitsilaisilta (plural ablative)
sveitsilaisena (singular essive)
sveitsilaisina (plural essive)
sveitsilaiseksi (singular)
sveitsilaisiksi (plural)
sveitsilaisetta (singular)
sveitsilaisitta (plural)
sveitsilaisin (plural)
sveitsilaisine ^([3]) (plural comitative)
sveitsilaisittain (plural)
sveitsilaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


aste

De la racine lexicale *astə-, d’où aussi astua « faire un pas, mettre le pas (sur) ».

asteet (plural nominative)
asteen (singular genitive)
asteiden (plural genitive)
asteitten (plural genitive)
astetta (singular)
asteita (plural)
aste ^([1]) (singular accusative)
asteen ^([2]) (singular accusative)
asteet (plural accusative)
asteessa (singular)
asteissa (plural)
asteeseen (singular illative)
asteisiin (plural illative)
asteihin (plural illative)
asteesta (singular)
asteista (plural)
asteella (singular)
asteilla (plural)
asteelle (singular)
asteille (plural)
asteelta (singular ablative)
asteilta (plural ablative)
asteena (singular essive)
asteina (plural essive)
asteeksi (singular)
asteiksi (plural)
asteetta (singular)
asteitta (plural)
astein (plural)
asteine ^([3]) (plural comitative)
asteittain (plural)
asteitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Millä asteella työ on?

Toukka on perhosen kehityksen varhainen aste.

La chenille est le degré d’évolution primaire d’une papillon.

Suorakulma on 90 astetta.

Ulkona on kolme astetta pakkasta, eli lämpötila on −3°C.

Dehors, il fait trois degrés en dessous de zéro, donc la température est de −3°C.

kolmannen asteen yhtälö

ala-aste


sivu

sivuni (singular first-person)
sivumme (plural first-person)
sivusi (singular second-person)
sivunne (plural second-person)
sivunsa (third-person)

sivulta (päin) piirrettynä

olla sivussa

Katsoin sivusta, kun häntä vietiin pois.

Je regardais à côté comme on l’emmena ailleurs.

tyhjä sivu


teltta

telttani (singular first-person)
telttamme (plural first-person)
telttasi (singular second-person)
telttanne (plural second-person)
telttansa (third-person)

Yöpyä teltassa.


sija

sijani (singular first-person)
sijamme (plural first-person)
sijasi (singular second-person)
sijanne (plural second-person)
sijansa (third-person)

Sinulla on sija minun sydämessäni.

Nominatiivi on peruslauseessa subjektin sija.

Le nominatif est le cas du sujet dans une phrase de base.


tonttu

tonttuni (singular first-person)
tonttumme (plural first-person)
tonttusi (singular second-person)
tonttunne (plural second-person)
tonttunsa (third-person)


tonttu

De tonni (« tonne »), mais rapproché exprès du mot déjà existant.


taulu

tauluni (singular first-person)
taulumme (plural first-person)
taulusi (singular second-person)
taulunne (plural second-person)
taulunsa (third-person)

Se oli ihan nollat taulussa.


todellinen

todellisempi (comparative)
todellisin (superlative)
todelliset (plural nominative)
todellisen (singular genitive)
todellisten (plural genitive)
todellisien (plural genitive)
todellista (singular)
todellisia (plural)
todellinen ^([1]) (singular accusative)
todellisen ^([2]) (singular accusative)
todelliset (plural accusative)
todellisessa (singular)
todellisissa (plural)
todelliseen (singular illative)
todellisiin (plural illative)
todellisesta (singular)
todellisista (plural)
todellisella (singular)
todellisilla (plural)
todelliselle (singular)
todellisille (plural)
todelliselta (singular ablative)
todellisilta (plural ablative)
todellisena (singular essive)
todellisina (plural essive)
todelliseksi (singular)
todellisiksi (plural)
todellisetta (singular)
todellisitta (plural)
todellisin (plural)
todellisine ^([3]) (plural comitative)
todellisittain (plural)
todellisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


rauha

rauhani (singular first-person)
rauhamme (plural first-person)
rauhasi (singular second-person)
rauhanne (plural second-person)
rauhansa (third-person)

sota ja rauha

solmia rauha, solmia rauhansopimus

Signer la paix, signer un traité de paix.

rikkoa rauha, rikkoa rauhansopimus

Violer la paix, violer un traité de paix.

rauhan ehdot

julistaa rauha(a)

Jätä minut rauhaan!

Anna hänen nukkua rauhassa.

En saa hänestä hetken rauhaa.

Je n’ai pas un moment de vacances de lui.

Rauha on maassa.

Rauha tuli maahan.

Rauha! rauha!


meri

Emprunt à une autre langue européenne comparer mer du français et Meer de l’allemand et mor du brittonique.

Mennä merelle.

Mennä mereen.

Nousta merestä.

Lähteä mereltä.


lehti

Comparer à l’anglais leaf, au suédois löv et au hongrois levél.

lehdet (plural nominative)
lehden (singular genitive)
lehtien (plural genitive)
lehteä (singular)
lehtiä (plural)
lehti ^([1]) (singular accusative)
lehden ^([2]) (singular accusative)
lehdet (plural accusative)
lehdessä (singular)
lehdissä (plural)
lehteen (singular illative)
lehtiin (plural illative)
lehdestä (singular)
lehdistä (plural)
lehdellä (singular)
lehdillä (plural)
lehdelle (singular)
lehdille (plural)
lehdeltä (singular ablative)
lehdiltä (plural ablative)
lehtenä (singular essive)
lehtinä (plural essive)
lehdeksi (singular)
lehdiksi (plural)
lehdettä (singular)
lehdittä (plural)
lehdin (plural)
lehtine- ^([3]) (plural comitative)
lehdittäin (plural)
lehditse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Feuille (d'un végétal, d'un ouvrage, de papier).

Publication journalistique : journal, magazine, revue, périodique, brochure.


kivi

kivet (plural nominative)
kiven (singular genitive)
kivien (plural genitive)
kiveä (singular)
kiviä (plural)
kivi ^([1]) (singular accusative)
kiven ^([2]) (singular accusative)
kivet (plural accusative)
kivessä (singular)
kivissä (plural)
kiveen (singular illative)
kiviin (plural illative)
kivestä (singular)
kivistä (plural)
kivellä (singular)
kivillä (plural)
kivelle (singular)
kiville (plural)
kiveltä (singular ablative)
kiviltä (plural ablative)
kivenä (singular essive)
kivinä (plural essive)
kiveksi (singular)
kiviksi (plural)
kivettä (singular)
kivittä (plural)
kivin (plural)
kivine- ^([3]) (plural comitative)
kivittäin (plural)
kivitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

olla kiven alla

être très difficile à trouver/atteindre, littéralement : être sous une pierre

olla kiven sisällä

être en prison, littéralement : être à l’intérieur d’une pierre

kiviäkin kiinnostaa

tout le monde s’en fout, littéralement : même les pierres s’intéressent

Äh, minulla on kivi kengässä.

Tämä talon tehty kivestä.

Persikassa on kivi.


tanskalainen

tanskalaiset (plural nominative)
tanskalaisen (singular genitive)
tanskalaisten (plural genitive)
tanskalaisien (plural genitive)
tanskalaista (singular)
tanskalaisia (plural)
tanskalainen ^([1]) (singular accusative)
tanskalaisen ^([2]) (singular accusative)
tanskalaiset (plural accusative)
tanskalaisessa (singular)
tanskalaisissa (plural)
tanskalaiseen (singular illative)
tanskalaisiin (plural illative)
tanskalaisesta (singular)
tanskalaisista (plural)
tanskalaisella (singular)
tanskalaisilla (plural)
tanskalaiselle (singular)
tanskalaisille (plural)
tanskalaiselta (singular ablative)
tanskalaisilta (plural ablative)
tanskalaisena (singular essive)
tanskalaisina (plural essive)
tanskalaiseksi (singular)
tanskalaisiksi (plural)
tanskalaisetta (singular)
tanskalaisitta (plural)
tanskalaisin (plural)
tanskalaisine ^([3]) (plural comitative)
tanskalaisittain (plural)
tanskalaisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


täydellinen

De täysi (pluriel täydet) avec le suffixe -llinen.

täydellisempi (comparative)
täydellisin (superlative)
täydelliset (plural nominative)
täydellisen (singular genitive)
täydellisten (plural genitive)
täydellisien (plural genitive)
täydellistä (singular)
täydellisiä (plural)
täydellinen ^([1]) (singular accusative)
täydellisen ^([2]) (singular accusative)
täydelliset (plural accusative)
täydellisessä (singular)
täydellisissä (plural)
täydelliseen (singular illative)
täydellisiin (plural illative)
täydellisestä (singular)
täydellisistä (plural)
täydellisellä (singular)
täydellisillä (plural)
täydelliselle (singular)
täydellisille (plural)
täydelliseltä (singular ablative)
täydellisiltä (plural ablative)
täydellisenä (singular essive)
täydellisinä (plural essive)
täydelliseksi (singular)
täydellisiksi (plural)
täydellisettä (singular)
täydellisittä (plural)
täydellisin (plural)
täydellisine ^([3]) (plural comitative)
täydellisittäin (plural)
täydellisitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


tarkka

tarkkani (singular first-person)
tarkkamme (plural first-person)
tarkkasi (singular second-person)
tarkkanne (plural second-person)
tarkkansa (third-person)
tarkempi (comparative)
tarkin (superlative)

Précis, exact, fidèle (traduction), propre (sens d’un mot).


olio

Du verbe olla (« être ») avec le suffixe -o. Ce suffixe est en fait une redondance parce qu’il signifie (« ce qui est »). On le rencontre aussi dans kolmio, eliö, valtio.

Objet, agent ou simplement être (dans le cadre d’informatique de bas niveau notamment la télécommunication et le système d’exploitation).

Objet (dans le cadre de la programmation par objets).


vuoksi

Les deux mots (nom et préposition) proviennent de la racine lexicale *vuə- dont l’archiexemple est vuo (flux). La classification en postposition est un peu artificielle car il peut être aussi analysé comme un nom commun (cause).

Remontée (des eaux ou d’un autre corps).


vuoksi

Tein sen teidän vuoksenne. — Je l'ai fait pour votre cause. Je l'ai fait pour vous.

Sanaa ei suositella sen alentavan luonteen vuoksi. — On déconseille le mot pour sa nature péjorative.


tähti

tähdet (plural nominative)
tähden (singular genitive)
tähtien (plural genitive)
tähteä (singular)
tähtiä (plural)
tähti ^([1]) (singular accusative)
tähden ^([2]) (singular accusative)
tähdet (plural accusative)
tähdessä (singular)
tähdissä (plural)
tähteen (singular illative)
tähtiin (plural illative)
tähdestä (singular)
tähdistä (plural)
tähdellä (singular)
tähdillä (plural)
tähdelle (singular)
tähdille (plural)
tähdeltä (singular ablative)
tähdiltä (plural ablative)
tähtenä (singular essive)
tähtinä (plural essive)
tähdeksi (singular)
tähdiksi (plural)
tähdettä (singular)
tähdittä (plural)
tähdin (plural)
tähtine- ^([3]) (plural comitative)
tähdittäin (plural)
tähditse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


voileipä

De voi « beurre » et de leipä « pain ». On peut employer ce mot même si la tartine ne contient pas de beurre.


suu

suut (plural nominative)
suun (singular genitive)
suiden (plural genitive)
suitten (plural genitive)
suuta (singular)
suita (plural)
suu ^([1]) (singular accusative)
suun ^([2]) (singular accusative)
suut (plural accusative)
suussa (singular)
suissa (plural)
suuhun (singular illative)
suihin (plural illative)
suusta (singular)
suista (plural)
suulla (singular)
suilla (plural)
suulle (singular)
suille (plural)
suulta (singular ablative)
suilta (plural ablative)
suuna (singular essive)
suina (plural essive)
suuksi (singular)
suiksi (plural)
suutta (singular)
suitta (plural)
suin (plural)
suine ^([3]) (plural comitative)
suittain (plural)
suitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


posti

(Date à préciser) Du suédois post, issu du moyen français poste, lui-même de l’italien posta.

Tämän päivän postissa on postikortti.

Il y a une carte postale dans le courrier d’aujourd’hui.

Posti on tänään kiinni.

Posti on vasemmalla.

Joko posti kävo?


sata

satani (singular first-person)
satamme (plural first-person)
satasi (singular second-person)
satanne (plural second-person)
satansa (third-person)


solmu

solmuni (singular first-person)
solmumme (plural first-person)
solmusi (singular second-person)
solmunne (plural second-person)
solmunsa (third-person)

Mennä solmuun.

Neuvottelut ovat pahasti solmussa.

Les négociations sont dans une impasse grave.


tiistai

D’origine germanique, comparer le suédois tisdag ou l’anglais Tuesday.

tiistait (plural nominative)
tiistain (singular genitive)
tiistaiden (plural genitive)
tiistaitten (plural genitive)
tiistaita (singular)
tiistaita (plural)
tiistai ^([1]) (singular accusative)
tiistain ^([2]) (singular accusative)
tiistait (plural accusative)
tiistaissa (singular)
tiistaissa (plural)
tiistaihan (singular illative)
tiistaihin (plural illative)
tiistaista (singular)
tiistaista (plural)
tiistailla (singular)
tiistailla (plural)
tiistaille (singular)
tiistaille (plural)
tiistailta (singular ablative)
tiistailta (plural ablative)
tiistaina (singular essive)
tiistaina (plural essive)
tiistaiksi (singular)
tiistaiksi (plural)
tiistaitta (singular)
tiistaitta (plural)
tiistain (plural)
tiistaine ^([3]) (plural comitative)
tiistaittain (plural)
tiistaitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.


yksinkertainen

Composé de yksin (seul) et de kertainen (-duple).

Yksinkertainen lasi. — Vitre simple.

Yksinkertaista mutta totta. — Simple mais vrai.

Yksinkertainen enemmistö. — Majorité absolue.

Taitaa olla yksinkertainen kaveri. — Il doit être simple d'esprit celui-là.


terve

terveempi (comparative)
tervein (superlative)
terveet (plural nominative)
terveen (singular genitive)
terveiden (plural genitive)
terveitten (plural genitive)
tervettä (singular)
terveitä (plural)
terve ^([1]) (singular accusative)
terveen ^([2]) (singular accusative)
terveet (plural accusative)
terveessä (singular)
terveissä (plural)
terveeseen (singular illative)
terveisiin (plural illative)
terveihin (plural illative)
terveestä (singular)
terveistä (plural)
terveellä (singular)
terveillä (plural)
terveelle (singular)
terveille (plural)
terveeltä (singular ablative)
terveiltä (plural ablative)
terveenä (singular essive)
terveinä (plural essive)
terveeksi (singular)
terveiksi (plural)
terveettä (singular)
terveittä (plural)
tervein (plural)
terveine ^([3]) (plural comitative)
terveittäin (plural)
terveitse (plural)
Notes''' ^([1])^([2])^([3])
du singulier sans aucun pronom.
phrase positive passive.
quel mode.
1ᵉ ou 2ᵉ personne du pluriel.
indicatif, conditionnel ou potentiel.
pluriel.
noms communs.

Käyttää tervettä järkeä.

Être raisonnable. (Littéralement : « utiliser sa saine raison »)


tulkita

Interpréter, déduire le sens de quelque chose.

Nykyisin korostetaan teoksen ja katsojan välistä suhdetta, koska on huomattu, ettei merkitystä voi ”ankkuroida” taiteilijaan tai teoksen valmistumisaikaan. Jokainen katsoja tulkitsee näkemänsä omien kokemustensa ja tiedon varassa.

De nos jours, nous mettons l’accent sur la relation entre une œuvre et un spectateur, car il a été remarqué que le sens d’une œuvre ne peut être fixé par l’artiste ou par l’achèvement de l'œuvre. Chaque spectateur interprète ce qu’il voit en fonction de ses expériences et de son savoir.

Teosten tulkinta, Sata vuotta tuhat tulkintaa

Samalla Venäjä tulkitsee toisen maailmansodan tapahtumia yhä selvemmin itselleen mieluisalla tavalla.

De la même manière, la Russie interprète les évènements de la deuxième guerre mondiale d’une manière tout aussi plaisante envers elle-même. — (Erkka Mikkonen, Kirjeenvaihtajan analyysi: Suomi saa osansa, kun Venäjä tulkitsee historiaa omiin tarkoituksiinsa, YLE, 20 novembre 2020)