rendre

Los fets d'Amor yo no pusch ben entendre;
de grans contrasts m·opinió és plena;
hor·à·n lo jorn que no sent ulla pena,
pensant en ço que vinch a l'arma rendre.

Ausiàs March, Amor se dol com breument yo no muyr


francés

Masculin (singular)
francesos
Féminin (singular)
francesa (plural)
franceses


francés

Ce mot est un gentilé. Un gentilé désigne les habitants d’un lieu, les personnes qui en sont originaires ou qui le représentent (par exemple, les membres d’une équipe sportive).

Variante de francès (personne française).


aragonés

(XXIᵉ siècle) Orthographe établie par l’Acadèmia Valenciana de la Llengua.


ab

Si hi llegireu
coneixereu
ab prou claror
la gran error
tan manifesta,
la deshonesta
e viciosa
tan perillosa
amor inica
que hui es practica,
més pecoral
que humanal,
sols per delit.


loch

Qui son camí verdader ha erat
per anar lla hon vol sojorn haver,
és-li forçat que prengua mal sender
e may venir a son loch desijat.

Ausiàs March, Molt he tardat en descobrir ma falta,


spina

Spill, llum e regla,
hòmens arregla,
dones blasona,
lo llir corona,
spines, cards, crema,
ço diu lo tema:
Sicut lilium inter spinas
sic amica mea inter fillias.


orm

Variante de olm par rhotacisme, du latin ulmus.


bambo

Masculin (singular)
bambos
Féminin (singular)
bamba (plural)
bambes


enganar

Per fills haver,
tot frau farien,
enganarien
lo pare llur.


los

Masculin (singular)
Féminin (singular)
la (plural)
les

Il s’agit de la forme ancienne, maintenue dans une partie du catalan occidental mais globalement perçue comme un archaïsme.


islandés

Dérivé de Islàndia, avec le suffixe -és.

Masculin (singular)
islandesos
Féminin (singular)
islandesa (plural)
islandeses


pagés

Pren-me'n axí com al grosser pagés
que bon sement en mala terra met;
ultracuydat, pens·aver bon splet
d'aquell terreny qui buyda los graners.


després

Masculin (singular)
despresos
Féminin (singular)
despresa (plural)
despreses


escocés

(XXIᵉ siècle) Variante normalisée par l’Acadèmia Valenciana de la Llengua (→ voir Escòcia et -és).

Masculin (singular)
escocesos
Féminin (singular)
escocesa (plural)
escoceses


burgés

(XXIᵉ siècle) Forme normalisée par l’Acadèmia Valenciana de la Llengua.

Masculin (singular)
burgesos
Féminin (singular)
burgesa (plural)
burgeses


irlandés

Masculin (singular)
irlandesos
Féminin (singular)
irlandesa (plural)
irlandeses


harmala

Variante orthographique de harmalà ^([1]).


-és

Masculin (singular)
-és[ˈes] (plural)
-esos
[ˈezos]
Féminin (singular)
-esa (plural)
[ˈeza] (plural)
-eses
[ˈezes]


teua

Variante de teva (ta [adjectif possessif féminin de deuxième personne du singulier]).


meua

Variante de meva (ma [adjectif possessif féminin de première personne du singulier]).


mosatros

La diferència natural que els vells alacantins hi trobaven era subtil: «Els catalans encara parlen més tancat que mosatros», o «Parlen com mosatros, però més tancat».

Emili Rodríguez-Bernabéu , Alacant contra València, 2005


nosautres

Du latin nos alteros, forme emphatique de nos (« nous »).


espés

Masculin (singular)
espessos
Féminin (singular)
espessa (plural)
espesses


cuquillo

Il s’agit d’une forme ancienne non normalisée, → voir cucut.


jochs florals

Variante orthographique de jocs florals.


Monfort

José María Escuín Monfort.


atenés

Masculin (singular)
atenesos
Féminin (singular)
atenesa (plural)
ateneses


lleonés

Masculin (singular)
lleonesos
Féminin (singular)
lleonesa (plural)
llenoeses


austrohongarés

Masculin (singular)
austrohongaresos
Féminin (singular)
austrohongaresa (plural)
austrohongareses


azerbaidjanés

Masculin (singular)
azerbaidjanesos
Féminin (singular)
azerbaidjanesa (plural)
azerbaidjaneses


balinés

Masculin (singular)
balinesos
Féminin (singular)
balinesa (plural)
balineses


capcinés

Masculin (singular)
capcinés[kapsiˈnes] (plural)
capcinesos
[kapsiˈnezos]
Féminin (singular)
capcinesa (plural)
[kapsiˈneza] (plural)
capcineses
[kapsiˈnezes]


xinés

Masculin (singular)
xinesos
Féminin (singular)
xinesa (plural)
xineses


singalés

(XXIᵉ siècle) Variante normalisée par l’Acadèmia Valenciana de la Llengua.


berlinés

Masculin (singular)
berlinesos
Féminin (singular)
berlinesa (plural)
berlineses


cantonés

(XXIᵉ siècle) Orthographe normalisée par l’Acadèmia Valenciana de la Llengua.

Masculin (singular)
cantonesos
Féminin (singular)
cantonesa (plural)
cantoneses


carabassó

Dérivé de carabassa, avec le suffixe -ó.


cortés

Masculin (singular)
cortesos
Féminin (singular)
cortesa (plural)
corteses


desaparéixer

Variante orthographique de desaparèixer.


dublinés

Masculin (singular)
dublinesos
Féminin (singular)
dublinesa (plural)
dublineses


afganés

Masculin (singular)
afganesos
Féminin (singular)
afganesa (plural)
afganeses


Guadassèquies

Orthographe traditionnelle, basée sur les parlers orientaux.


la Roca d’Albera

Variante orthographique de La Roca d’Albera.


albigés

Masculin (singular)
albigesos
Féminin (singular)
albigesa (plural)
albigeses


xicotiu

Masculin (singular)
xicotiu[t͡ʃikoˈtiw] (plural)
xicotius
[t͡ʃikoˈtiws]
Féminin (singular)
xicotiua (plural)
[t͡ʃikoˈtiwa] (plural)
xicotiues
[t͡ʃikoˈtiwes]


pusch

Cobrir no pusch la dolor qui·m turmenta,
veent que Mort son aguayt me descobre;

Ausiàs March, Cobrir no pusch la dolor qui·m turmenta


perit

Masculin (singular)
perits
Féminin (singular)
perita (plural)
perites


friülés

Masculin (singular)
friülesos
Féminin (singular)
friülesa (plural)
friüleses


gal·lés

Masculin (singular)
gal·lesos
Féminin (singular)
gal·lesa (plural)
gal·leses


llaurer

Variante de llorer influencée par l’occitan laurièr


mirandés

Masculin (singular)
mirandesos
Féminin (singular)
mirandesa (plural)
mirandeses


nepalés

Masculin (singular)
nepalesos
Féminin (singular)
nepalesa (plural)
nepaleses


aranés

Masculin (singular)
aranesos
Féminin (singular)
aranesa (plural)
araneses


vindre

Du latin venīre, construit analogiquement avec certains infinitifs forts du type prendre ou bien suivant le paradigme du futur (vindr-).


troç

Cette variante orthographique n’est pas recueillie par les ouvrages normatifs de la langue catalane.


jíddix

sóc un parlant interessat i volenterós de la seua llengua materna, d’una petita i delmada llengua minoritària, el jíddix.

Joshua Fishman (trad. Francesc Martínez), Llengua i identitat, ed. Bromera, Alzira, 2001, p. 6


mare meua

Ai, senyor! Mare meua! No puc alenar!


Barchinona

l’opinió que alcuns de Barchinona a vegades han somiada, temptan fer de Barchinona comuna pàtria, la qual cosa si e quant assajada fo, los tornà hom el queix, e, sens tota dificultat, se n’obtenia revocació

Archive municipale de Valence, citée dans Antoni Ferrando Francés, Consciència idiomàtica i nacional dels valencians, Universitat de València, Valence, 1980


sguard

En aquest món
amar mon Déu
sols per sguard seu,
e mon proïsme
per Déu altisme:
tal caritat
e voluntat
desig haver.


descrivir

Trobant-me en aquesta vall
Callosa, per les monts fuit,
ociós, trist, sens fer fruit,
emprés he, no sens treball
de dones scriure llur tall
natural e voluntari,
per Una, qui té el contrari,
descrivir pus fàcilment


peixcateria

Carnisseria,
peixcateria
s’avalotà.

Jaume Roig, Espill, livre troisième, 1ère partie


comoure

No sens pecat
ha infestat
e comogut
mon mig perdut
enteniment,
fet innocent,
ja oblidant,
no prou bastant
a tal empresa.

Jaume Roig, Espill, préface, Ière partie


speritual

Entre les pies,
sperituals
e corporals,
l'obra millor
de més amor
e ben voler,
a mon parer
és doctrinar,
dar exemplar
e bon consell
al qui novell
en lo món ve.


tampoch

tampoch serà que nulla dona senta
ne veja prim lo fin secret d'Amor,
si per amar no sofir gran dolor
y en sentiment triada·n millers trenta.


aygua

Mal pendrà pint· en l’aygua sa figura:
molt menys Amor pendrà lo no dispost;
ne pot estar l’aygua dins un loch rost:
axí Amor en cap d'om foll atura!

Ausiàs March, Sí com rictat no porta béns ab si


axí

Mal pendrà pint· en l'aygua sa figura:
molt menys Amor pendrà lo no dispost;
ne pot estar l’aygua dins un loch rost:
axí Amor en cap d'om foll atura!


poch

Seguiré·l temps ab afanyós despit,
sí co·l dançant segueix a l'esturment
e mostra bé haver poch sentiment
si per un temps dança rostit bullit.

Ausiàs March, Ja tots mos cants me plau metr·en oblit


amich

Verdader fon son dit e sos presichs,
tant quant Amor fon prop de conexença,
mas en est cas entr·ells ha malvolença,
tal que no creu null temps sien amichs.


antich

Si fóssem nats vós e yo entre·ls antichs,
lay quant Amor amant se conqueria
sens praticar alguna maestria,
lo vostre cor no fóra tan inichs.


maravellar

Si no és pech, ¿qui·s deu maravellar
d'algun cas fort qu·esdevenga·n l'aman?
L'om fora seny no pot ser ben usan.


occasió

Yo faç tot quant me diu lo pensament,
e si hagués tant seny com Salomó,
ffóra tot poch no dar occasió
que no temés a son gran manament.


rahó

e de mon dan yo no só malmirent,
car só forçat d'entrar dins tal presó,
que·l seny tinch pres, l'arbitre y la rahó;
Amor ho té per seu forçadament.


paor

Los peregrins tots ensems votaran
e prometran molts dons de cera fets;
la gran paor traurà a llum los secrets
que al confés descoberts no seran.


àcid pinoleic

Variante de àcid pinolènic (acide pinolénique).


pentòxid de dinitrogen

Variante de pentaòxid de dinitrogen (pentaoxyde de diazote).


Alfàs del Pi

De l’arabe الفحص, al-fahs (« terre arable, terre semée »). Apparenté à El Fahs.


bístia

Ajuda’m a exterminar a aquestes bísties que no són d’aquest món.

Aidez-moi à exterminer ces bêtes qui ne sont pas de ce monde.

XiscoGonzález Peñalver, La Cova del Moix, page 114. 2018, ISBN 978-1983094972.


batlessa

Dérivé de batle (« maire »), avec le suffixe -essa.