lžíce

Du vieux slave лъжица, lъžica qui donne le polonais łyżka, le russe ложка, lóžka, le bulgare лъжица, lъžica, le croate et slovène žlica. L’étymon indo-européen le plus probable de ce mot est *leug- (« tordre ») → voir lucta et luxus, peut-être identique à l'albanais lugë (« cuiller »).

lžíc (plural genitive)
lžíci (singular dative)
lžícím (plural dative)
lžíci (singular accusative)
lžíci (singular locative)
lžících (plural locative)
lžící (singular instrumental)
lžícemi (plural instrumental)

přidáme dvě polévkové lžíce mléka.

rajoutez deux cuillères à soupe de lait.

Nazývá se tak i pracovní část stavebního či důlního stroje (bagr, rypadlo), výraz se používá i ve stavebnictví pro nástroj zvaný zednická lžíce (fanka), tento název nese i pomůcka při obouvání.


láhev

Du vieux slave lagy qui donne le polonais łagiew (« tonneau »), plus avant issu du vieux haut allemand lage → voir Lägel et Legel en allemand, lui-même un emprunt au latin lagena, lagoena.

láhve (plural nominative)
láhve (singular genitive)
lahví (plural genitive)
láhvi (singular dative)
lahvím (plural dative)
láhve (plural accusative)
láhve (plural vocative)
láhvi (singular locative)
lahvích (plural locative)
lahví (singular instrumental)
lahvemi (plural instrumental)

Par rapport à la déclinaison régulière des noms féminins en -ev, l'accent de la syllabe du radical est « faible » et disparait devant celui de la désinence. Irrégularité résolue avec la variante lahev.

Velká láhev na víno je nazývaná demižon.


láska

Du vieux slave laska, comparez avec le polonais łaska (« grâce »), le bulgare ласка (« caresse »), apparenté à laskat (« caresser »), au latin lascivus (« lascif »).

lásky (plural nominative)
lásky (singular genitive)
lásek (plural genitive)
lásce (singular dative)
láskám (plural dative)
lásku (singular accusative)
lásky (plural accusative)
lásko (singular vocative)
lásky (plural vocative)
lásce (singular locative)
láskách (plural locative)
láskou (singular instrumental)
láskami (plural instrumental)

láska k vlasti.

Platonická láska.

On je moje velká láska.


led

ledy (plural nominative)
ledu (singular genitive)
ledů (plural genitive)
ledu (singular dative)
ledům (plural dative)
ledy (plural accusative)
lede (singular vocative)
ledy (plural vocative)
ledu (singular locative)
ledech (plural locative)
ledem (singular instrumental)
ledy (plural instrumental)

Popíjela kofolu s ledem.


leden

De led (« glace, verglas »), janvier étant le mois des frimas → voir frimaire.

ledny (plural nominative)
ledna (singular genitive)
lednů (plural genitive)
lednu (singular dative)
lednům (plural dative)
ledny (plural accusative)
ledne (singular vocative)
ledny (plural vocative)
lednu (singular locative)
lednech (plural locative)
lednem (singular instrumental)
ledny (plural instrumental)

V lednu mrzlo až praštělo.

Dneska je prvního ledna.


lék

léky (plural nominative)
léku (singular genitive)
léků (plural genitive)
léku (singular dative)
lékům (plural dative)
léky (plural accusative)
léku (singular vocative)
léky (plural vocative)
léku (singular locative)
lécích (plural locative)
lékem (singular instrumental)
léky (plural instrumental)

Na nebezpečnou nákazu účinný lék nemáme, přiznává virolog.


lékař

De lék (« remède ») avec le suffixe -ař.

lékaři (plural nominative)
lékaře (singular genitive)
lékařů (plural genitive)
lékaři (singular dative)
lékařům (plural dative)
lékaře (singular accusative)
lékaře (plural accusative)
lékaři (singular vocative)
lékaři (plural vocative)
lékaři (singular locative)
lékařích (plural locative)
lékařem (singular instrumental)
lékaři (plural instrumental)
lékařka (feminine)

Až vyrostu, budu lékař jako můj otec.

kožní lékař.

krční lékař.

oční lékař.

odborný lékař.

ošetřující lékař.


lékárna

Motdérivé de lék, avec le suffixe -árna.

lékárny (plural nominative)
lékárny (singular genitive)
lékáren (plural genitive)
lékárně (singular dative)
lékárnám (plural dative)
lékárnu (singular accusative)
lékárny (plural accusative)
lékárno (singular vocative)
lékárny (plural vocative)
lékárně (singular locative)
lékárnách (plural locative)
lékárnou (singular instrumental)
lékárnami (plural instrumental)

Pharmacie (endroit où se vendent les médicaments).

Ministr zdravotnictví navrhl další snížení marží, které podle lékárníků ohrožuje na existenci čtvrtinu lékáren.


léto

léta (plural nominative)
léta (singular genitive)
let (plural genitive)
létu (singular dative)
létům (plural dative)
léta (plural accusative)
léta (plural vocative)
létu (singular locative)
létě (singular locative)
létech (plural locative)
letech (plural locative)
létem (singular instrumental)
léty (plural instrumental)
lety (plural instrumental)

Pojedete v létě k moři?

Neviděl jsem ji už několik let.

Cela fait plusieurs années que je ne l'ai vue.


lev

(Animal) Du vieux slave львъ, lĭvŭ.
(Monnaie) Du bulgare лев, lev.

lvi (plural nominative)
lvové (plural nominative)
lva (singular genitive)
lvů (plural genitive)
lvu (singular dative)
lvovi (singular dative)
lvům (plural dative)
lva (singular accusative)
lvy (plural accusative)
lve (singular vocative)
lvi (plural vocative)
lvové (plural vocative)
lvu (singular locative)
lvovi (singular locative)
lvech (plural locative)
lvem (singular instrumental)
lvy (plural instrumental)

Skupina lvů se vyhřívala na slunci.


lev

lvy (plural nominative)
lva (singular genitive)
lvů (plural genitive)
lvu (singular dative)
lvům (plural dative)
lvy (plural accusative)
lve (singular vocative)
lvy (plural vocative)
lvu (singular locative)
lvech (plural locative)
lvem (singular instrumental)
lvy (plural instrumental)
leva

Před dovolenou jsme museli směnit koruny za bulharské lvy.

La traduction en français de l’exemple manque. (Ajouter)


loď

lodi (plural nominative)
lodi (singular genitive)
lodí (plural genitive)
lodi (singular dative)
lodím (plural dative)
lodi (plural accusative)
lodi (singular vocative)
lodi (plural vocative)
lodi (singular locative)
lodích (plural locative)
lodí (singular instrumental)
loďmi (plural instrumental)

… tak naposled ti zamávám, z paluby lodi jménem Fram.

V roce 1578 byla chrámová loď opatřena renesanční klenbou.


lupič

De loupit (« voler ») → voir lup et loupež.

lupiči (plural nominative)
lupiče (singular genitive)
lupičů (plural genitive)
lupiči (singular dative)
lupičům (plural dative)
lupiče (singular accusative)
lupiče (plural accusative)
lupiči (singular vocative)
lupiči (plural vocative)
lupiči (singular locative)
lupičích (plural locative)
lupičem (singular instrumental)
lupiči (plural instrumental)

Bankovního lupiče usvědčil vlastní syn.

Le braqueur a été impliqué par son propre fils.


lýtko

lýtka (plural nominative)
lýtka (singular genitive)
lýtek (plural genitive)
lýtku (singular dative)
lýtkům (plural dative)
lýtka (plural accusative)
lýtka (plural vocative)
lýtku (singular locative)
lýtcích (plural locative)
lýtkách (plural locative)
lýtkem (singular instrumental)
lýtky (plural instrumental)

Pes se mu zakousl do lýtka.


maďarsky

Mluví maďarsky?


malina

Du vieux slave ; comparez avec малина malina en bulgare, russe et ukrainien.

maliny (plural nominative)
maliny (singular genitive)
malin (plural genitive)
malině (singular dative)
malinám (plural dative)
malinu (singular accusative)
maliny (plural accusative)
malino (singular vocative)
maliny (plural vocative)
malině (singular locative)
malinách (plural locative)
malinou (singular instrumental)
malinami (plural instrumental)

Je dole v údolí sklizeň rybízu, angreštu a malin.

Dans la vallée, c’est la récolte des groseilles, des groseilles à maquereau et des framboises.


manžel

En vieux tchèque malžel et malženka, ce mot n’est plus présent que dans les langues slaves occidentales avec le slovaque manžel et le polonais małżonek, małżonka. Le vieux slave малъжєна, malŭžena était la forme duelle signifiant « couple d’un homme et d’une femme » (et la forme bratrsestra « frèresœur » est également attestée pour signifier « fratrie »). Si la seconde partie du mot est de façon transparente žena (« femme »), la première partie est mystérieuse (on attendrait muž « homme ») et les linguistes considèrent qu’il s’agit d’un demi-calque du gothique malwip (→ voir Gemahl et Weib en allemand moderne).

Ce mot clairement féminin est rapidement devenu synonyme d’« épouse » et, par désuffixation du -a, la forme manžel a été créée pour compléter la paire.

Voyez kmotr (« parrain » de co-matera) et pastorek (« beau-fils » issu de la racine indoeuropéenne signifiant « fille ») pour des exemples similaires de création de substantifs masculin sur une base féminine.

manželé (plural nominative)
manželové (plural nominative)
manžela (singular genitive)
manželů (plural genitive)
manželovi (singular dative)
manželu (singular dative)
manželům (plural dative)
manžela (singular accusative)
manžele (plural accusative)
manžely (plural accusative)
manželi (singular vocative)
manželé (plural vocative)
manželové (plural vocative)
manželovi (singular locative)
manželu (singular locative)
manželech (plural locative)
manželích (plural locative)
manželem (singular instrumental)
manželi (plural instrumental)
manžely (plural instrumental)
manželka (feminine)

Oba Petřini manželé zemřeli.

Collectivement, les époux, le mari et la femme.

Klára a Jiří jsou manželé.


máslo

Du vieux slave масло, maslo → voir mast.

másla (plural nominative)
másla (singular genitive)
másel (plural genitive)
máslu (singular dative)
máslům (plural dative)
másla (plural accusative)
másla (plural vocative)
másle (singular locative)
máslu (singular locative)
máslech (plural locative)
máslem (singular instrumental)
másly (plural instrumental)

Máslo je mléčný výrobek.


maso

masa (plural nominative)
masa (singular genitive)
mas (plural genitive)
masu (singular dative)
masům (plural dative)
masa (plural accusative)
masa (plural vocative)
masě (singular locative)
masu (singular locative)
masech (plural locative)
masem (singular instrumental)
masy (plural instrumental)

Z morfologického hlediska se maso skládá z tkáně svalové, kostní, vazivové, chrupavkové, tukové.

mleté maso.

skopové maso.

telecí maso.

vepřové maso.


medvěd

Du vieux slave мєдвѣдь, medvědĭ ; en tchèque la forme nedvěd est archaïque mais reste vivante comme patronyme ^([1]), voir Nedvěd.

medvědi (plural nominative)
medvědové (plural nominative)
medvěda (singular genitive)
medvědů (plural genitive)
medvědovi (singular dative)
medvědům (plural dative)
medvěda (singular accusative)
medvědy (plural accusative)
medvěde (singular vocative)
medvědi (plural vocative)
medvědové (plural vocative)
medvědovi (singular locative)
medvědech (plural locative)
medvědem (singular instrumental)
medvědy (plural instrumental)

V České republice medvěd hnědý plně vyhynul v druhé polovině 19. století; poslední zaznamenaný úlovek byl v roce 1887 v Beskydech.

Nebuď pořád takový medvěd a trochu se usměj.

Medvěd je lidový tanec s proměnlivým taktem.

Koupil jsem si za dva miliony nového medvěda.


meruňka

Étymologie obscure ; probablement ^([1]) du latin armeniaca ou de l'italien dialectal armeniaco (le fruit arrive en Europe centrale vers le quinzième siècle de Sicile), plutôt que du vénitien armellino qui donne Marille en allemand dialectal (Bavière) et directement les variantes dialectales moraves et slovaques maruľa, marhuľa, moruľa.

meruňky (plural nominative)
meruňky (singular genitive)
meruňek (plural genitive)
meruňce (singular dative)
meruňkám (plural dative)
meruňku (singular accusative)
meruňky (plural accusative)
meruňko (singular vocative)
meruňky (plural vocative)
meruňce (singular locative)
meruňkách (plural locative)
meruňkou (singular instrumental)
meruňkami (plural instrumental)

Mezi oblíbené sušeného ovoce u nás patří rozinky, křížaly, švestky nebo banány, sušit se však může mnoho dalších druhů, např. meruňky, fíky, papája, ananas, jahody, a rajčata.


měsíc

Du vieux slave мѣсѧць, měsęcĭ (« lune, mois »).

měsíce (plural nominative)
měsíce (singular genitive)
měsíců (plural genitive)
měsíci (singular dative)
měsícům (plural dative)
měsíce (plural accusative)
měsíci (singular vocative)
měsíce (plural vocative)
měsíci (singular locative)
měsících (plural locative)
měsícem (singular instrumental)
měsíci (plural instrumental)

Saturnovy měsíce.

výpovědní lhůta 3 měsíce.


město

Du vieux slave мѣсто, město (« lieu, endroit »), doublet de místo (« lieu »).

města (plural nominative)
města (singular genitive)
měst (plural genitive)
městu (singular dative)
městům (plural dative)
města (plural accusative)
města (plural vocative)
městě (singular locative)
městu (singular locative)
městech (plural locative)
městem (singular instrumental)
městy (plural instrumental)

Staré Město pražské, la Vieille-Ville de Prague.

Město bylo založeno ve 12. století.

Na pana prezidenta se přišlo podívat celé město.

Toute la ville est venue assister à la venue du président.

Odpoledne musím jít do města.


míč

Du vieux slave męč qui donne aussi le russe мяч, mjač ; de même radical que měkký (« mou »).

míče (plural nominative)
míče (singular genitive)
míčů (plural genitive)
míči (singular dative)
míčům (plural dative)
míče (plural accusative)
míči (singular vocative)
míče (plural vocative)
míči (singular locative)
míčích (plural locative)
míčem (singular instrumental)
míči (plural instrumental)

Vybojoval míč, ale brzy o něj přišel.

il s'est battu pour avoir la balle mais l'a tout de suite reperdue.


moře

Du vieux slave морѥ, morje qui donne le russe море móre, le polonais morze, le biélorusse мора mora, le slovène morje, etc.

moří (plural genitive)
moři (singular dative)
mořím (plural dative)
moři (singular locative)
mořích (plural locative)
mořem (singular instrumental)
moři (plural instrumental)

Voda v řece plyne do moře.

Jak má člověk v moři údajů, se kterými se denně setkává, najít ty opravdu důležité?


modrý

Du vieux slave modъr qui donne moder en slovène, modar en serbo-croate, modry en polonais. Le mot manque dans les langues slaves orientales. On pense qu’il est apparenté au latin madere (« mouiller ») avec le suffixe adjectival -er (→ voir mokrý), il y a eu une évolution de sens depuis « mouillé » vers « qui a la couleur de l’eau », « bleu ».

modrá (masculine singular nominative)
modré (singular nominative)
modrá (masculine singular vocative)
modré (singular vocative)
modrého (singular accusative)
modrou (masculine singular accusative)
modré (singular accusative)
modrého (singular genitive)
modré (masculine singular genitive)
modrého (singular genitive)
modrém (singular locative)
modré (masculine singular locative)
modrém (singular locative)
modrému (singular dative)
modré (masculine singular dative)
modrému (singular dative)
modrým (singular instrumental)
modrou (masculine singular instrumental)
modrým (singular instrumental)
modří (plural nominative)
modré (masculine plural nominative)
modrá (plural nominative)
modří (plural vocative)
modré (masculine plural vocative)
modrá (plural vocative)
modré (plural accusative)
modrá (plural accusative)
modrých (plural genitive)
modrých (plural locative)
modrým (plural dative)
modrými (plural instrumental)

Modrá barva.

Má krásné modré oči.


moucha

Faisait (et se dit encore dialectalement) mucha : du vieux slave мѹха, mucha.

mouchy (plural nominative)
mouchy (singular genitive)
much (plural genitive)
mouše (singular dative)
mouchám (plural dative)
mouchu (singular accusative)
mouchy (plural accusative)
moucho (singular vocative)
mouchy (plural vocative)
mouše (singular locative)
mouchách (plural locative)
mouchou (singular instrumental)
mouchami (plural instrumental)

chytat mouchy.

mouchy se sletěly na maso.

Je tomu ještě potřeba vychytat mouchy.

Encore faut-il rattraper les mouches > Il faut corriger les erreurs.

má své mouchy.


můj

Du vieux slave qui donne le polonais mój, le russe мой, le slovaque môj, мій en ukrainien, moj en croate et slovène, etc. ; plus avant, de l’indo-européen commun *mоi̯оs qui l’apparente au latin meus.

En vieux slave, la base du pronom personnel et le génitif (mě en tchèque) du pronom personnel « je »).

moje, (masculine singular nominative)
má (masculine singular nominative)
moje, (singular nominative)
mé (singular nominative)
moje (masculine singular vocative)
mého (singular accusative)
moji, (masculine singular accusative)
mou (masculine singular accusative)
moje, (singular accusative)
mé (singular accusative)
mého (singular genitive)
mojí, (masculine singular genitive)
mé (masculine singular genitive)
mého (singular genitive)
mém (singular locative)
mojí, (masculine singular locative)
mé (masculine singular locative)
mém (singular locative)
mému (singular dative)
mojí, (masculine singular dative)
mé (masculine singular dative)
mému (singular dative)
mým (singular instrumental)
mojí, (masculine singular instrumental)
mou (masculine singular instrumental)
mým (singular instrumental)
moji, (plural nominative)
mí (plural nominative)
moje, (masculine plural nominative)
mé (masculine plural nominative)
me, (masculine plural nominative)
mé (masculine plural nominative)
moje, (plural nominative)
má (plural nominative)
moji (plural vocative)
moje (masculine plural vocative)
moje, (plural accusative)
mé (plural accusative)
moje, (plural accusative)
má (plural accusative)
mých (plural genitive)
mých (plural locative)
mým (plural dative)
mými (plural instrumental)

Lorsque l'adjectif possessif se rapporte au sujet de la phrase, on utilise svůj.

Vykopal jsem si svůj hrob. j'ai creusé ma tombe.

Les formes má, mé (féminin et neutre singuliers) sont littéraires.

Lásko má, mon amour.

Bože můj! Mon Dieu !

kde domov můj?Voda hučí po lučinách,bory šumí po skalinách,v sadě skví se jara květ,zemský ráj to na pohled!A to je ta krásná země,země česká, domov můj,země česká, domov můj!

Où est ma patrie ?Où est ma patrie ?L'eau ruisselle dans les présLes pins murmurent sur les rochersDans le verger luit de la fleur du printempsUn paradis terrestre en vue !Et c'est ça, un si beau pays,Cette terre tchèque, ma patrie,Cette terre tchèque, ma patrie !


můj

se décline comme le masculin animé ou le féminin.

Comme en français avec « le mien », on peut le substantiver, il a alors le sens de « ma moitié, mon/ma partenaire ».

Ten můj je velký chlap.

Ta moje se věčně hádá.


myš

myše (plural nominative)
myše (singular genitive)
myší (plural genitive)
myši (singular dative)
myším (plural dative)
myše (plural accusative)
myši (singular vocative)
myše (plural vocative)
myši (singular locative)
myších (plural locative)
myší (singular instrumental)
myšemi (plural instrumental)

Poklikal na tlačítko myši.


nápad

nápady (plural nominative)
nápadu (singular genitive)
nápadů (plural genitive)
nápadu (singular dative)
nápadům (plural dative)
nápady (plural accusative)
nápade (singular vocative)
nápady (plural vocative)
nápadu (singular locative)
nápadech (plural locative)
nápadem (singular instrumental)
nápady (plural instrumental)

Dlouho si s řešením úkolu nevěděl rady, teprve nakonec dostal ten výborný nápad.


národ

Apparenté au russe, serbo-croate ou ukrainien народ. narod, au polonais naród, au slovène narod, au slovaque národ, ancien déverbal de narodit (« naitre ») oudérivé de rod, avec le préfixe na- ; comparez avec la formation de natio (« nation »).

národy (plural nominative)
národu (singular genitive)
národů (plural genitive)
národu (singular dative)
národům (plural dative)
národy (plural accusative)
národe (singular vocative)
národy (plural vocative)
národu (singular locative)
národech (plural locative)
národem (singular instrumental)
národy (plural instrumental)

Češi jsou prostě rohlíkový národ.

Les Tchèques sont tout simplement une nation de petits pains.

Náš národ vznikl v 19. století jako jiné národy – tedy jako abstrakce, která měla logiku ve své době, ale neřekl bych, že ji má i dnes. Teď už to chce zase jinou, chytřejší abstrakci. Kdybychom se uměli nad pojem národ povznést, nemohlo by nám to neprospět. K čemu je nám dobré, že jsme národ? K ničemu. A jsme jím vůbec? Peroutka napsal, že jsme prostě obyvatelstvo, které tady zbylo. Je to špatná zpráva? Nejenom. Ukazuje, že konečně zas může být i něco lepšího než národ. Je mi přece jedno, k jakému národu patří člověk, co je mým sousedem v domě, ale chci mu rozumět v základních věcech, chci, abychom si navzájem byli vypočitatelní. S tím národ nemá co dělat. Ten pojem znamená pořád se vůči někomu vymezovat. To je nebezpečné.

Pavel Kosatík, entretien au journal Reflex, 51/02


než

Crase de ne- et -že, že (→ voir nec, ne- et -que en latin).

Le préfixe aurait subi l'influence de jenž et perdu toute signification négative.

Que, indique une comparaison, une différence.

Je větší než já.

Nebudu tu dřív než on.

Než to stihnu, ujede mi vlak.

Le train sera parti avant que je ne finisse.

Než vešel do bytu, zul si boty.

Il a enlevé ses chaussures avant d'entrer dans l'appartement.


nebo

Le slovaque a lebo, le polonais albo, le sorabe abo, le biélorusse et ukrainien або, pour le tchèque, un composé de ne (« non ») et bo devenu ba (« bah, bah oui, oui, effectivement »).

Vsaď jeden nebo dva sloupce.

Peníze, nebo život!

Pospěšte si, nebo nám ujede vlak.

Magnez-vous sinon on va manquer le train.

Parce que → voir neboť, protože et jelikož.

Chopiž se učení, nepouštěj, ostříhej ho, nebo ono jest život tvůj.


noha

nohy (plural nominative)
nohy (singular genitive)
nohou (plural genitive)
noze (singular dative)
nohám (plural dative)
nohu (singular accusative)
nohy (plural accusative)
noho (singular vocative)
nohy (plural vocative)
noze (singular locative)
nohách (plural locative)
nohou (plural locative)
nohou (singular instrumental)
nohama (plural instrumental)

La déclinaison est irrégulière au pluriel du fait, de la subsistance du duel indo-européen. Le génitif et l’instrumental pluriels suivent d’autres désinences → voir oko et ruka.

Zlomil si nohu.

Jak velkou máš nohu?

Ulomila se noha židle.

Nebyla tam ani noha.


nosič

Dérivé de nosit (« porter »), avec le suffixe -ič.

nosiči (plural nominative)
nosiče (singular genitive)
nosičů (plural genitive)
nosiči (singular dative)
nosičům (plural dative)
nosiče (singular accusative)
nosiče (plural accusative)
nosiči (singular vocative)
nosiči (plural vocative)
nosiči (singular locative)
nosičích (plural locative)
nosičem (singular instrumental)
nosiči (plural instrumental)
nosička (feminine)

Nosič vody.


nosič

nosiče (plural nominative)
nosiče (singular genitive)
nosičů (plural genitive)
nosiči (singular dative)
nosičům (plural dative)
nosiče (plural accusative)
nosiči (singular vocative)
nosiče (plural vocative)
nosiči (singular locative)
nosičích (plural locative)
nosičem (singular instrumental)
nosiči (plural instrumental)

Nosič funkce.

Dát batoh na nosič.

Mettre son sac-à-dos sur le porte-bagages.


nový

nová (masculine singular nominative)
nové (singular nominative)
nová (masculine singular vocative)
nové (singular vocative)
nového (singular accusative)
novou (masculine singular accusative)
nové (singular accusative)
nového (singular genitive)
nové (masculine singular genitive)
nového (singular genitive)
novém (singular locative)
nové (masculine singular locative)
novém (singular locative)
novému (singular dative)
nové (masculine singular dative)
novému (singular dative)
novým (singular instrumental)
novou (masculine singular instrumental)
novým (singular instrumental)
noví (plural nominative)
nové (masculine plural nominative)
nová (plural nominative)
noví (plural vocative)
nové (masculine plural vocative)
nová (plural vocative)
nové (plural accusative)
nová (plural accusative)
nových (plural genitive)
nových (plural locative)
novým (plural dative)
novými (plural instrumental)

Je to nový výrobek.


nůž

Du vieux slave *nožь. Comparez avec le polonais nóż, le russe нож nož, le slovène nož, etc.

nože (plural nominative)
nože (singular genitive)
nožů (plural genitive)
noži (singular dative)
nožům (plural dative)
nože (plural accusative)
noži (singular vocative)
nože (plural vocative)
noži (singular locative)
nožích (plural locative)
nožem (singular instrumental)
noži (plural instrumental)

Čepele ostrých nožů se zásadně myjí studenou vodou.

Magua ho uchopil za bezvládnou paži a třikrát mu zabořil nůž do prsou, než nešťastný Unkas, dívající se na něj až do konce s nesmiřitelným pohrdáním, klesl mrtev k jeho nohám.

Brzy se naučil brousit nože kombajnu a vyrábět si vlastní hračky.


nůžky

nůžek (plural genitive)
nůžkám (plural dative)
nůžkách (plural locative)
nůžkami (plural instrumental)

Krejčovské nůžky.


obchod

Voyez ob-, chod, chodit et obcházet (« contourner »), le commerce est lié au déplacement, à la « tournée » des marchands ambulants.

obchody (plural nominative)
obchodu (singular genitive)
obchodů (plural genitive)
obchodu (singular dative)
obchodům (plural dative)
obchody (plural accusative)
obchode (singular vocative)
obchody (plural vocative)
obchodu (singular locative)
obchodech (plural locative)
obchodem (singular instrumental)
obchody (plural instrumental)

Uzavřeli jsme s ním obchod.

schodek zahraničního obchodu.

Zajdi do obchodu a kup, co je na tom seznamu.

Va à l'épicerie et achète ce qui est sur la liste.


obvyklý

De ob- et du même radical *vyk que z-vyk, ná-vyk.

obvyklá (masculine singular nominative)
obvyklé (singular nominative)
obvyklá (masculine singular vocative)
obvyklé (singular vocative)
obvyklého (singular accusative)
obvyklou (masculine singular accusative)
obvyklé (singular accusative)
obvyklého (singular genitive)
obvyklé (masculine singular genitive)
obvyklého (singular genitive)
obvyklém (singular locative)
obvyklé (masculine singular locative)
obvyklém (singular locative)
obvyklému (singular dative)
obvyklé (masculine singular dative)
obvyklému (singular dative)
obvyklým (singular instrumental)
obvyklou (masculine singular instrumental)
obvyklým (singular instrumental)
obvyklí (plural nominative)
obvyklé (masculine plural nominative)
obvyklá (plural nominative)
obvyklí (plural vocative)
obvyklé (masculine plural vocative)
obvyklá (plural vocative)
obvyklé (plural accusative)
obvyklá (plural accusative)
obvyklých (plural genitive)
obvyklých (plural locative)
obvyklým (plural dative)
obvyklými (plural instrumental)

Habituel, accoutumé, commun, usuel, courant.

Nejobvyklejší omyly.

Je řada způsobů, jak se člověk může stát celebritou: vyniknutím ve své profesi, dlouhodobým úsilím a celoživotním mistrovstvím ve svém oboru, získáním nějakého elitního ocenění, získání nějaké prestižní ceny, sportovním úspěchem, překonáním nějakého rekordu, nějakým neobvyklým (např. hrdinským) činem ale též skandálem, z titulu své vysoce exponované funkce, nebo prostě velkým výskytem v masových médiích.


odpoledne

Composé de od et de poledne : « depuis midi ».

odpolední (plural genitive)
odpoledni (singular dative)
odpoledním (plural dative)
odpoledni (singular locative)
odpoledních (plural locative)
odpolednem (singular instrumental)
odpoledni (plural instrumental)

V odpoledních hodinách se začalo počasí pomaloučku vylepšovat.

Le temps s’est lentement amélioré dans les heures de l’après-midi.


opět

(Adverbe)Dérivé de pata, avec le préfixe o-, littéralement « (en revenant) sur ses talons, sur ses pas » → voir zpět et opięć en polonais.

(Verbe)Dérivé de pět, avec le préfixe o-.

Opět se nechal zatknout.


opět

Není tu místečka, které by Puškin neopěl.


osm

Osm nejvlivnějších zemích světa vyváží zbraně do rozvojových zemí.


otec

Du vieux slave отьць, оtьсь lui-même issu de l’indo-européen commun *átta (« papa »).

otcové (plural nominative)
otce (singular genitive)
otců (plural genitive)
otci (singular dative)
otcovi (singular dative)
otcům (plural dative)
otce (singular accusative)
otce (plural accusative)
otče (singular vocative)
otcové (plural vocative)
otci (singular locative)
otcovi (singular locative)
otcích (plural locative)
otcem (singular instrumental)
otci (plural instrumental)
matka (feminine)

jaký otec, takový syn.

Svého otce nikdy nepoznala.

Otče náš.

Notre Père (vocatif), d’où : otčenáš, un notre père.

Mši sloužil otec Petr.

La messe a été célébrée par le père Petr.

K případu se vyjádřil i Svatý otec ve Vatikánu.

Au Vatican, le Saint-Père s’est exprimé sur ce cas.

Tématem přednášky byli církevní Otcové z prvních dob křesťanství.

Le thème de la conférence était les pères de l’Église aux premiers temps du christianisme.

Karel IV., otec vlasti.

Jáfet, otec Turků.


ovce

Du vieux slave ovьca qui donne le polonais owca, le russe овца ; plus avant, du même radical indo-européen (avec le même suffixe diminutif que dans vej-ce) que le latin ovis, ouaille, ovin en français.

ovcí (plural genitive)
ovci (singular dative)
ovcím (plural dative)
ovci (singular accusative)
ovci (singular locative)
ovcích (plural locative)
ovcí (singular instrumental)
ovcemi (plural instrumental)

ovce merinos.

prašivá ovce.


oves

Du vieux slave oves qui donne le polonais owies, le russe овёс, ověs, plus avant, apparenté au latin avena (« avoine »).

ovsy (plural nominative)
ovsu (singular genitive)
ovsů (plural genitive)
ovsu (singular dative)
ovsům (plural dative)
ovsy (plural accusative)
ovsu (singular vocative)
ovsy (plural vocative)
ovsu (singular locative)
ovsech (plural locative)
ovsem (singular instrumental)
ovsy (plural instrumental)

Oves, společně s pšenicí, ječmenem a žitem je jednou z nejrozšířenějších obilnin mírného pásma.


přátelství

Dérivé de přítel (« ami »), avec le suffixe -ství.

přátelstvím (plural dative)
přátelstvích (plural locative)
přátelstvím (singular instrumental)
přátelstvími (plural instrumental)

Naše přátelství tehdy prošlo těžkou zkouškou.


přítel

Du vieux slave приятєль, prijatelĭ (« ami ») qui donne приятел en bulgare, przyjaciel en polonais, priateľ en slovaque, приятель en russe ; plus avant, de l’indo-européen commun *priHo- dont sont issus friend en anglais ou प्रिय, priya (« cher ») en sanscrit.

Dans les langues slaves, c’est proprement un mot dont les composés —pour le tchèque— sont přát et -el : « celui dont on souhaite [le bien] ».

přátelé (plural nominative)
přítele (singular genitive)
přátel (plural genitive)
příteli (singular dative)
přítelovi (singular dative)
přátelům (plural dative)
přítele (singular accusative)
přátele (plural accusative)
příteli (singular vocative)
přátelé (plural vocative)
příteli (singular locative)
přítelovi (singular locative)
přátelích (plural locative)
přítelem (singular instrumental)
přáteli (plural instrumental)
přítelkyně (feminine)

V nouzi poznáš přítele,

c'est dans le besoin qu'on reconnait ses amis.

Přátele si drž u těla!, ale nepřátele ještě blíž!

Soit proche de tes amis mais encore plus de tes ennemis !

Její dcera je zatím svobodná, ale už dlouho žije se svým přítelem.

…Elle vit depuis longtemps avec son petit ami.


párek

Diminutif de pár (« paire ») avec le suffixe -ek : ces saucisses se vendent par deux, reliées ensembles (voir illustration et exemples).

párky (plural nominative)
párku (singular genitive)
párků (plural genitive)
párku (singular dative)
párkům (plural dative)
párky (plural accusative)
párku (singular vocative)
párky (plural vocative)
párku (singular locative)
párcích (plural locative)
párkách (plural locative)
párkem (singular instrumental)
párky (plural instrumental)

jedny párky, prosím.

(Notez le pluriel) « Unes saucisses », s'il vous plait (un paquet de saucisses).

párek v rohlíku.


pasažér

Du français passager écrit phonétiquement suivant la diacritique tchèque.

pasažéři (plural nominative)
pasažérové (plural nominative)
pasažéra (singular genitive)
pasažérů (plural genitive)
pasažérovi (singular dative)
pasažéru (singular dative)
pasažérům (plural dative)
pasažéra (singular accusative)
pasažéry (plural accusative)
pasažére (singular vocative)
pasažéři (plural vocative)
pasažérové (plural vocative)
pasažérovi (singular locative)
pasažéru (singular locative)
pasažérech (plural locative)
pasažérem (singular instrumental)
pasažéry (plural instrumental)

Černý pasažér jede načerno, nemá jízdenku.

Un passager au noir voyage illégalement, il n'a pas de billet.


pátek

Du vieux slave пѧтъкъ, pętŭkŭ (« cinquième jour ») → voir pátý et -ek pour l'équivalent en tchèque ; comparez avec le polonais piątek, le russe пятница, le slovaque piatok.

pátky (plural nominative)
pátku (singular genitive)
pátků (plural genitive)
pátku (singular dative)
pátkům (plural dative)
pátky (plural accusative)
pátku (singular vocative)
pátky (plural vocative)
pátku (singular locative)
pátcích (plural locative)
pátkách (plural locative)
pátkem (singular instrumental)
pátky (plural instrumental)

Musíš udělat ten projekt do pátku.

Tu dois réaliser ce projet d'ici vendredi.


patro

Du vieux slave pętro qui donne le polonais piętro, le russe dialectal pjatro, dont le sens initial était sans doute « plafond, voute » ; d’origine incertaine :

De l’indo-européen commun *pent- → voir pouť, pons en latin, « voute = pont » ;

De l’indo-européen commun *(s)pen- « attacher » → voir pnout.

patra (plural nominative)
patra (singular genitive)
pater (plural genitive)
patru (singular dative)
patrům (plural dative)
patra (plural accusative)
patra (plural vocative)
patru (singular locative)
patře (singular locative)
patrech (plural locative)
patrem (singular instrumental)
patry (plural instrumental)

Třetí patro.

Bydlet v prvním patře.

Stromové patro, vegetace dosahující nad 5 m.


peníze

Du vieux slave *pěnẹdz qui donne pieniądz en polonais, peniaze en slovaque, etc., emprunté au germanique *phenning dont est issu Pfennig.

Ce mot aide à dater le phénomène de palatalisation du son \ɡ\ en \dz\ (puis \z\ en tchèque) qui a affecté les langues slaves. L'emprunt de ce mot est, au plus tôt aux alentours du deuxième siècle quand les Slaves rentrent en contact avec les populations germaniques. On constate que l'amuïssement du \ɡ\ n'est plus opérant dans les mots importés dans les langues slaves après le huitième siècle lors de la christianisation.

peněz (plural genitive)
penězům (plural dative)
penězích (plural locative)
penězi (plural instrumental)

Vybrané peníze pomáhají těm, kteří je potřebují.

L’argent collecté aide ceux qui en ont besoin.


pět

Du vieux slave пѣти, pěti. Voyez aussi la forme zpívat apparentée au russe воспевать vospievat', au polonais śpiewać, au croate pjevati, etc.

Pěli neuvěřitelně falešně, ale nadšeně.

Pějme píseň dokola.


píča

En polonais piczka, en slovaque piča, en serbocroate pička, en bulgare píčka (le mot manque cependant dans les langues slaves orientales). D’une racine partagée par les langues européenne *pi- (« pisser ») ; comparez avec le slovène pícek (« pénis »), le letton pincis (id.), l'allemand pinken (« pisser »), l'anglais pizzle (« pénis d'un animal »), l'italien du sud pizza (« pénis »), etc.

Comparez avec le tchèque enfantin pipina (« vulve »), pindík et pinďour (« zizi ») ; ou, dans le registre vulgaire, pizda.

píči (plural nominative)
píči (singular genitive)
píč (plural genitive)
píče (singular dative)
píči (singular dative)
píčám (plural dative)
píču (singular accusative)
píči (plural accusative)
píčo (singular vocative)
píči (plural vocative)
píče (singular locative)
píči (singular locative)
píčách (plural locative)
píčou (singular instrumental)
píčami (plural instrumental)

Když jsem jí ho vrazil do píči, začala slastně hekat.

Ty píčo!

Peut avoir une valeur affective lorsqu'on s'adresse à un ami intime.

Nazdár, ty stará píčo!


pivo

Du vieux slave пиво, pivo, équivalent dudérivé de pít (« boire »), avec le suffixe -ivo.

piva (plural nominative)
piva (singular genitive)
piv (plural genitive)
pivu (singular dative)
pivům (plural dative)
piva (plural accusative)
piva (plural vocative)
pivě (singular locative)
pivu (singular locative)
pivech (plural locative)
pivem (singular instrumental)
pivy (plural instrumental)

Dvě piva, prosím!


plyn

Emprunté par Jan Svatopluk Presl durant la Renaissance nationale tchèque (→ voir národní obrození) au polonais płyn (« liquide, gaz »), apparenté à plynout (« couler »).

plyny (plural nominative)
plynu (singular genitive)
plynů (plural genitive)
plynu (singular dative)
plynům (plural dative)
plyny (plural accusative)
plyne (singular vocative)
plyny (plural vocative)
plynu (singular locative)
plynech (plural locative)
plynem (singular instrumental)
plyny (plural instrumental)

Bojový plyn.

Jet na plný plyn.


podlaha

Dérivé de dlaha (« planche »), avec le préfixe po- ; comparer avec le polonais podłoga, l'ukrainien підлога pidloga,

podlahy (plural nominative)
podlahy (singular genitive)
podlah (plural genitive)
podlaze (singular dative)
podlahám (plural dative)
podlahu (singular accusative)
podlahy (plural accusative)
podlaho (singular vocative)
podlahy (plural vocative)
podlaze (singular locative)
podlahách (plural locative)
podlahou (singular instrumental)
podlahami (plural instrumental)

Pavel leze po podlaze.


pohodlný

pohodlná (masculine singular nominative)
pohodlné (singular nominative)
pohodlná (masculine singular vocative)
pohodlné (singular vocative)
pohodlného (singular accusative)
pohodlnou (masculine singular accusative)
pohodlné (singular accusative)
pohodlného (singular genitive)
pohodlné (masculine singular genitive)
pohodlného (singular genitive)
pohodlném (singular locative)
pohodlné (masculine singular locative)
pohodlném (singular locative)
pohodlnému (singular dative)
pohodlné (masculine singular dative)
pohodlnému (singular dative)
pohodlným (singular instrumental)
pohodlnou (masculine singular instrumental)
pohodlným (singular instrumental)
pohodlní (plural nominative)
pohodlné (masculine plural nominative)
pohodlná (plural nominative)
pohodlní (plural vocative)
pohodlné (masculine plural vocative)
pohodlná (plural vocative)
pohodlné (plural accusative)
pohodlná (plural accusative)
pohodlných (plural genitive)
pohodlných (plural locative)
pohodlným (plural dative)
pohodlnými (plural instrumental)

Tento gauč je velmi pohodlný, člověk by na něm hned usnul.

Ce canapé est très confortable, on s'y endormirait tout de suite.

Prostě tam nejít – no to jste uhodla, to by bylo příliš pohodlné řešení.

Dnes už se nikomu nechce opracovat pořádně kus pazourku, to je to! Pohodlní jsou! To se ví, takový koštěný hrot je udělán jedna dvě, ale taky se ti každou chvíli zlomí.


pokoj

Du vieux slave покои, pokoj qui donne pokój (« paix, repos ») en polonais, покой en russe. C'est le déverbal de почити, počiti → voir odpočinout et odpočinek. Au sujet de la finale → voir boj et bít.

Le sens de « pièce » est métonymique : « endroit où se reposer » → voir boudoir : « endroit où bouder ».

Plus avant, est apparenté au latin quiēs (« calme, tranquillité ») et tran-quillus.

pokoje (plural nominative)
pokoje (singular genitive)
pokojů (plural genitive)
pokoji (singular dative)
pokojům (plural dative)
pokoje (plural accusative)
pokoji (singular vocative)
pokoje (plural vocative)
pokoji (singular locative)
pokojích (plural locative)
pokojem (singular instrumental)
pokoji (plural instrumental)

Dej mi pokoj!

nočný pokoj.

byt má dva pokoje.


polský

polská (masculine singular nominative)
polské (singular nominative)
polská (masculine singular vocative)
polské (singular vocative)
polského (singular accusative)
polskou (masculine singular accusative)
polské (singular accusative)
polského (singular genitive)
polské (masculine singular genitive)
polského (singular genitive)
polském (singular locative)
polské (masculine singular locative)
polském (singular locative)
polskému (singular dative)
polské (masculine singular dative)
polskému (singular dative)
polským (singular instrumental)
polskou (masculine singular instrumental)
polským (singular instrumental)
polští (plural nominative)
polské (masculine plural nominative)
polská (plural nominative)
polští (plural vocative)
polské (masculine plural vocative)
polská (plural vocative)
polské (plural accusative)
polská (plural accusative)
polských (plural genitive)
polských (plural locative)
polským (plural dative)
polskými (plural instrumental)

Polský premiér Donald Tusk přednášel na Letní škole politologických studií v pražském Karolinu o tom, jak vypadají cesty ke svobodě.

Le premier ministre polonais, Donald Tusk, a donné une conférence pour l'Université d'été des sciences politiques, dans le Carolinum de Prague, sur les chemins vers la liberté.


pondělí

Crase de po neděli, « (jour) après dimanche ».

pondělím (plural dative)
pondělích (plural locative)
pondělím (singular instrumental)
pondělími (plural instrumental)

Nemám rád pondělí.


postel

Du vieux slave постеля, postelja qui donne le russe постель, le polonais pościel, le bulgare постелка (« literie, litière »), постіль en ukrainien, le slovaque posteľ. Le vieux slave est proprement le déverbal de *postlati (→ voir po- et stlát), c'est-à-dire « ce qui est étendu [pour se coucher dessus ou dessous] », paillasse, édredon, draps, etc. Par métonymie, il a pris le sens de « lit, meuble dans lequel on dort ».

postele (plural nominative)
postele (singular genitive)
postelí (plural genitive)
posteli (singular dative)
postelím (plural dative)
postele (plural accusative)
posteli (singular vocative)
postele (plural vocative)
posteli (singular locative)
postelích (plural locative)
postelí (singular instrumental)
postelemi (plural instrumental)

povlečená postel.

lit fait, lit garni de ses draps et couvertures.


prapor

Du vieux slave porpor qui donne le polonais proporzec, le russe прапор, prápor ; le vieux slave est la réduplication du radical *per- (« voler ») qui donne pero (« plume »).

prapory (plural nominative)
praporu (singular genitive)
praporů (plural genitive)
praporu (singular dative)
praporům (plural dative)
prapory (plural accusative)
prapore (singular vocative)
prapory (plural vocative)
praporu (singular locative)
praporech (plural locative)
praporem (singular instrumental)
prapory (plural instrumental)

Opustit svůj prapor.

Tankový prapor.


prázdný

Du vieux slave праздьнъ, porzdinu qui donne próżny en polonais, prozny en lusatien, праздный (ru), порожний (ru) en russe, prazan en serbo-croate, etc.

prázdná (masculine singular nominative)
prázdné (singular nominative)
prázdná (masculine singular vocative)
prázdné (singular vocative)
prázdného (singular accusative)
prázdnou (masculine singular accusative)
prázdné (singular accusative)
prázdného (singular genitive)
prázdné (masculine singular genitive)
prázdného (singular genitive)
prázdném (singular locative)
prázdné (masculine singular locative)
prázdném (singular locative)
prázdnému (singular dative)
prázdné (masculine singular dative)
prázdnému (singular dative)
prázdným (singular instrumental)
prázdnou (masculine singular instrumental)
prázdným (singular instrumental)
prázdní (plural nominative)
prázdné (masculine plural nominative)
prázdná (plural nominative)
prázdní (plural vocative)
prázdné (masculine plural vocative)
prázdná (plural vocative)
prázdné (plural accusative)
prázdná (plural accusative)
prázdných (plural genitive)
prázdných (plural locative)
prázdným (plural dative)
prázdnými (plural instrumental)

Prázdné ulice.

Prázdné fráze.


prosinec

Du vieux slave просиньць, prosinĭcĭ, équivalent dudérivé de siný (« luisant faiblement »), avec le préfixe pro- et le suffixe -ec.

V prosinci slavíme Vánoce.


proti

Cousin direct du grec homérique προτί, protí, du latin preti-um (« prix [contre-valeur] »), apparenté à pro, il provient du vieux slave противъ, protivъ qui donne le polonais przeciw, le russe против, protiv.

protivný

adverse, déplaisant, contraire, contrariant

stáli proti sobě.

ils se tenaient l'un en face de l'autre.

jít proti větru.

jedná proti otcově vůli.

il fait cela contre la volonté de son père.

protestovali proti násilí.

hlasovat proti návrhu.

očkovat proti spále.

proti tobě je hodný.


prst

(Siècle à préciser) Du vieux slave прьстъ, prьstъ qui donne aussi перст, perst en russe.

prsty (plural nominative)
prstu (singular genitive)
prstů (plural genitive)
prstu (singular dative)
prstům (plural dative)
prsty (plural accusative)
prste (singular vocative)
prsty (plural vocative)
prstu (singular locative)
prstech (plural locative)
prstem (singular instrumental)
prsty (plural instrumental)

Skřípl jsem si ruku do dveří. Bolí mě prst.

Je me suis coincé la main dans la porte. J’ai mal au doigt.


prsten

prsteny (plural nominative)
prstenu (singular genitive)
prstenů (plural genitive)
prstenu (singular dative)
prstenům (plural dative)
prsteny (plural accusative)
prstene (singular vocative)
prsteny (plural vocative)
prstenu (singular locative)
prstenech (plural locative)
prstenem (singular instrumental)
prsteny (plural instrumental)

snubní prsten.


rána

Du vieux slave рана, rana qui est pour *wrana (en vieux tchèque vrana signifiait « trou dans un tonneau ») ; de l'indo-européen commun *uer- « percer » qui donne aussi vřed.

rány (plural nominative)
rány (singular genitive)
rán (plural genitive)
ráně (singular dative)
ránám (plural dative)
ránu (singular accusative)
rány (plural accusative)
ráno (singular vocative)
rány (plural vocative)
ráně (singular locative)
ránách (plural locative)
ránou (singular instrumental)
ránami (plural instrumental)

Další rána pro Řecko, rating mu spadl rovnou o čtyři stupně.


rodina

Dérivé de rodit (« enfanter »), du proto-slave *rodina.

rodiny (plural nominative)
rodiny (singular genitive)
rodin (plural genitive)
rodině (singular dative)
rodinám (plural dative)
rodinu (singular accusative)
rodiny (plural accusative)
rodino (singular vocative)
rodiny (plural vocative)
rodině (singular locative)
rodinách (plural locative)
rodinou (singular instrumental)
rodinami (plural instrumental)

Žil jen pro svou rodinu.


ruka

Du vieux slave рѫка, rǫka ; on le rapproche du latin tardif branca (« branche » → voir branže).

ruce (plural nominative)
ruky (singular genitive)
rukou (plural genitive)
ruk (plural genitive)
ruce (singular dative)
rukám (plural dative)
ruku (singular accusative)
ruce (plural accusative)
ruko (singular vocative)
ruce (plural vocative)
ruce (singular locative)
rukou (plural locative)
rukách (plural locative)
rukou (singular instrumental)
rukama (plural instrumental)
rukami (plural instrumental)

Le pluriel irrégulier est la trace du duel indo-européen → voir oba, prsa, noha, oko et ucho.

Než půjdete jíst, umyjte si ruce.

Strčil ruku do pytlíku.

Zlomil si ruku.


ruský

ruská (masculine singular nominative)
ruské (singular nominative)
ruská (masculine singular vocative)
ruské (singular vocative)
ruského (singular accusative)
ruskou (masculine singular accusative)
ruské (singular accusative)
ruského (singular genitive)
ruské (masculine singular genitive)
ruského (singular genitive)
ruském (singular locative)
ruské (masculine singular locative)
ruském (singular locative)
ruskému (singular dative)
ruské (masculine singular dative)
ruskému (singular dative)
ruským (singular instrumental)
ruskou (masculine singular instrumental)
ruským (singular instrumental)
ruští (plural nominative)
ruské (masculine plural nominative)
ruská (plural nominative)
ruští (plural vocative)
ruské (masculine plural vocative)
ruská (plural vocative)
ruské (plural accusative)
ruská (plural accusative)
ruských (plural genitive)
ruských (plural locative)
ruským (plural dative)
ruskými (plural instrumental)

Ruská byrokracie často a jednoduše podléhala blahovůli carského dvora a obecně postrádala některé hlavní charakteristiky moderní byrokracie jako jsou řádné procedury, pevně stanovené institucionální vztahy nebo řádné právní postupy.


sám

Du vieux slave самъ, samъ qui donne aussi samý, le russe сам ; plus avant, apparenté à l’anglais same, au grec ancien ὁμός, homós (« semblable, pareil »), au latin semel (« semblable »).

sama (singular)
samo (singular)
sami (masculine animate plural)
samy (masculine inanimate plural)
samy (plural)
sama (plural)

Nechci být sám.

Ty sám to víš nejlíp.

Toi-même, tu sais mieux [que quiconque ce qu'il faut faire].

Již sám velký mistr to říkal.


schopný

→ voir s-, chopit et -ný ; de facto même construction que capable construit sur le radical de capere (« prendre »).

schopná (masculine singular nominative)
schopné (singular nominative)
schopná (masculine singular vocative)
schopné (singular vocative)
schopného (singular accusative)
schopnou (masculine singular accusative)
schopné (singular accusative)
schopného (singular genitive)
schopné (masculine singular genitive)
schopného (singular genitive)
schopném (singular locative)
schopné (masculine singular locative)
schopném (singular locative)
schopnému (singular dative)
schopné (masculine singular dative)
schopnému (singular dative)
schopným (singular instrumental)
schopnou (masculine singular instrumental)
schopným (singular instrumental)
schopní (plural nominative)
schopné (masculine plural nominative)
schopná (plural nominative)
schopní (plural vocative)
schopné (masculine plural vocative)
schopná (plural vocative)
schopné (plural accusative)
schopná (plural accusative)
schopných (plural genitive)
schopných (plural locative)
schopným (plural dative)
schopnými (plural instrumental)

Pověřte tím úkolem toho nejschopnějšího.


sedm

Týden má sedm dní.


sestřenice

sestřenic (plural genitive)
sestřenici (singular dative)
sestřenicím (plural dative)
sestřenici (singular accusative)
sestřenici (singular locative)
sestřenicích (plural locative)
sestřenicí (singular instrumental)
sestřenicemi (plural instrumental)
bratranec (masculine)

Dcera mojí tety je moje sestřenice.


sestra

Du vieux slave сєстра, sestra. Le sens de « infirmière » date du début du vingtième siècle quand la profession s’est laïcisée et que les sœurs des ordres hospitaliers n’ont plus eu le « monopole » des soins aux malades.

sestry (plural nominative)
sestry (singular genitive)
sester (plural genitive)
sestře (singular dative)
sestrám (plural dative)
sestru (singular accusative)
sestry (plural accusative)
sestro (singular vocative)
sestry (plural vocative)
sestře (singular locative)
sestrách (plural locative)
sestrou (singular instrumental)
sestrami (plural instrumental)

Sourozenci se divili sestřininu rozhodnutí.

Les frères et sœurs se sont étonnés de la décision de leur sœur.

Vlastní, nevlastní sestra.

Sœur, religieuse → voir jeptiška et řeholnice.

řádové sestry.

zdravotní sestra.


skála

Du vieux slave skala qui donne le polonais skała, le bulgare скала ; plus avant, apparenté au latin siliqua, silex.

skály (plural nominative)
skály (singular genitive)
skál (plural genitive)
skále (singular dative)
skálám (plural dative)
skálu (singular accusative)
skály (plural accusative)
skálo (singular vocative)
skály (plural vocative)
skále (singular locative)
skálách (plural locative)
skálou (singular instrumental)
skálami (plural instrumental)

Adršpašskoteplické skály, se svými stovkami izolovaných a bizarních skalních věží, jsou oblíbeným horolezeckým terénem.

Les rochers d'Adršpach, avec les centaines de tours rocheuses bizarres et isolées, sont un terrain de choix pour les grimpeurs.


sladký

sladká (masculine singular nominative)
sladké (singular nominative)
sladká (masculine singular vocative)
sladké (singular vocative)
sladkého (singular accusative)
sladkou (masculine singular accusative)
sladké (singular accusative)
sladkého (singular genitive)
sladké (masculine singular genitive)
sladkého (singular genitive)
sladkém (singular locative)
sladké (masculine singular locative)
sladkém (singular locative)
sladkému (singular dative)
sladké (masculine singular dative)
sladkému (singular dative)
sladkým (singular instrumental)
sladkou (masculine singular instrumental)
sladkým (singular instrumental)
sladcí (plural nominative)
sladké (masculine plural nominative)
sladká (plural nominative)
sladcí (plural vocative)
sladké (masculine plural vocative)
sladká (plural vocative)
sladké (plural accusative)
sladká (plural accusative)
sladkých (plural genitive)
sladkých (plural locative)
sladkým (plural dative)
sladkými (plural instrumental)

sladká mletá paprika.


slepice

Dans les langues slaves, n’existe qu’en tchèque ; peut-être, avec le sens de « oiseau qui ne voit pas bien la nuit », de slepý (« aveugle ») avec le suffixe -ice.

slepic (plural genitive)
slepici (singular dative)
slepicím (plural dative)
slepici (singular accusative)
slepici (singular locative)
slepicích (plural locative)
slepicí (singular instrumental)
slepicemi (plural instrumental)
kohout

vstávat se slepicemi.

Poule, femelle du coq.
Toute gallinacée femelle.

Viděl jsem mezi poli slepici bažanta.

J'ai vu une poule faisanne dans le champ.

Ta slepice na mě jen řve a neposlouchá mé oprávněné argumenty.

Cette punaise me gueule dessus et n'écoute même pas mes arguments.

Commère, personne qui rapporte des cancans.

Ta slepice všechno vyžvanila!

Karle, ty jsi ale slepice!


slovo

(Date à préciser) Du vieux slave слово, slovo → voir slout « être appelé, être réputé », sluch (« ouïe »), slyšet (« ouïe »), sláva (« gloire »).

slova (plural nominative)
slova (singular genitive)
slov (plural genitive)
slovu (singular dative)
slovům (plural dative)
slova (plural accusative)
slova (plural vocative)
slově (singular locative)
slovu (singular locative)
slovech (plural locative)
slovem (singular instrumental)
slovy (plural instrumental)

Věty se skládají ze slov.

Parole (engagement solennel) ; synonyme : slib.

Dal mu své slovo.

Svoboda slova.

Napsal slova na tuto melodii.

Il a écrit les paroles sur cette mélodie.


sluha

Du vieux slave sluga (« serviteur »), dont sont issus le russe слуга, sluga, le polonais sługa (pl).

De sluch et slyšet ; comparez avec le latin cliens.

Pokorny le rattache à un étymon indo-européen ^([1]) qui donne slua en gaélique irlandais, llu en gallois, lu en breton.

sluhové (plural nominative)
sluhy (singular genitive)
sluhů (plural genitive)
sluhovi (singular dative)
sluhům (plural dative)
sluhu (singular accusative)
sluhy (plural accusative)
sluho (singular vocative)
sluhové (plural vocative)
sluhovi (singular locative)
sluhech (plural locative)
sluhou (singular instrumental)
sluhy (plural instrumental)
služka (feminine)

Potom poručík Dub dal si zavolat sluhu Kunerta a poručil mu, aby sehnal džbán vody.

Jaroslav Hašek, Osudy dobrého vojáka Švejka za světové války


slunce

sluncí (plural genitive)
slunci (singular dative)
sluncím (plural dative)
slunci (singular locative)
sluncích (plural locative)
sluncem (singular instrumental)
slunci (plural instrumental)

Kočka se vyhřívala na slunci.


snad

Le mot fait snáď en slovaque, snaź en bas-sorabe, snadź en polonais, apparenté au russe снасть, snasť (« équipement pour la pêche, ligne, corde »), снадить, snadiť (« arranger »). Mais le lien et la dérivation sémantiques entre ces mots sont peu clairs.

Snad přijde.


soused

Du vieux slave сѫсѣдъ, sǫsědŭ qui donne súsed en slovaque, sąsiad en polonais, сусед/sused en serbo-croate, sosed en slovène, сосед en russe, съсед en bulgare ; plus avantdérivé de sedět, avec le préfixe sou- : celui qui siège à côté.

sousedi (plural nominative)
sousedové (plural nominative)
souseda (singular genitive)
sousedů (plural genitive)
sousedovi (singular dative)
sousedům (plural dative)
souseda (singular accusative)
sousedy (plural accusative)
sousede (singular vocative)
sousedi (plural vocative)
sousedové (plural vocative)
sousedovi (singular locative)
sousedech (plural locative)
sousedem (singular instrumental)
sousedy (plural instrumental)
sousedka (feminine)

Můj soused má na zahradě obrovského černého psa.

Pokud někoho uvidím během testu opisovat od souseda, dostane okamžitě nedostatečnou.

Si j'en vois un copier sur son voisin, je donne immédiatement un blâme.


spaní

De spát avec le suffixe -ní ; il est apparenté ^([1]) au grec ancien ὕπνος, hypnos (« sommeil ») qui est pour *sup-nos et au latin som-nus qui est pour *sop-nus.

spaním (plural dative)
spaních (plural locative)
spaním (singular instrumental)
spaními (plural instrumental)

V nohách postele je polštář plný dárků, který mi tam dala před spaním máma.

Au pied du lit se trouve un coussin plein de cadeaux que ma mère m'a offert avant de dormir.


spolu

De s- (« avec ») et polu, un ancien génitif de půl (« moitié »), au départ : « chacun pour moitié ».

Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství.

Tous les êtres humains naissent libres et égaux en dignité et en droits. Ils sont doués de raison et de conscience et doivent agir les uns envers les autres dans un esprit de fraternité.

vyměňovali si spolu pohledy.


srdce

srdcí (plural genitive)
srdci (singular dative)
srdcím (plural dative)
srdci (singular locative)
srdcích (plural locative)
srdcem (singular instrumental)
srdci (plural instrumental)

Trénink u sportovců představuje pro srdce zátěž.

Rozum říká ne, ale srdce křičí ano.

La raison dit non mais le cœur crie oui.

Čechy jsou srdcem Evropy.

Honza vynesl srdce a naši získali rychle sedm zdvihů v drahých barvách.


srpen

De srp (« serpe »), août étant le mois des moissons (à la serpe) → voir messidor.

srpny (plural nominative)
srpna (singular genitive)
srpnů (plural genitive)
srpnu (singular dative)
srpnům (plural dative)
srpny (plural accusative)
srpne (singular vocative)
srpny (plural vocative)
srpnu (singular locative)
srpnech (plural locative)
srpnem (singular instrumental)
srpny (plural instrumental)

Zahrada v srpnu - Sklízíme a zase sklízíme…

Le jardin en aout : on récolte encore et encore…


střecha

Du vieux slave стрѣха, strěxa qui a donné strecha en slovaque, strzecha (« toit de chaume ») en polonais, streha en slovène, стреха, strecha (« toit de chaume ») en russe.

střechy (plural nominative)
střechy (singular genitive)
střech (plural genitive)
střeše (singular dative)
střechám (plural dative)
střechu (singular accusative)
střechy (plural accusative)
střecho (singular vocative)
střechy (plural vocative)
střeše (singular locative)
střechách (plural locative)
střechou (singular instrumental)
střechami (plural instrumental)

Mít solární panel na střeše.


stříbrný

Du vieux slave сьрєбрьнъ, sĭrebrĭnŭ → voir stříbro et -ný.

stříbrná (masculine singular nominative)
stříbrné (singular nominative)
stříbrná (masculine singular vocative)
stříbrné (singular vocative)
stříbrného (singular accusative)
stříbrnou (masculine singular accusative)
stříbrné (singular accusative)
stříbrného (singular genitive)
stříbrné (masculine singular genitive)
stříbrného (singular genitive)
stříbrném (singular locative)
stříbrné (masculine singular locative)
stříbrném (singular locative)
stříbrnému (singular dative)
stříbrné (masculine singular dative)
stříbrnému (singular dative)
stříbrným (singular instrumental)
stříbrnou (masculine singular instrumental)
stříbrným (singular instrumental)
stříbrní (plural nominative)
stříbrné (masculine plural nominative)
stříbrná (plural nominative)
stříbrní (plural vocative)
stříbrné (masculine plural vocative)
stříbrná (plural vocative)
stříbrné (plural accusative)
stříbrná (plural accusative)
stříbrných (plural genitive)
stříbrných (plural locative)
stříbrným (plural dative)
stříbrnými (plural instrumental)

stříbrné šperky.


stříbrný

vyměnil ideály za třicet stříbrných.

Il a vendu son âme (échangé son idéal) pour trente écus.


starý

Du vieux slave старъ, staru. C'est proprement un dérivé du verbe stati qui a donné stát et qui avait le sens de « résistant, qui dure longtemps », de là « qui a duré, ancien, vieux ». Il est apparenté à starat se.

stará (masculine singular nominative)
staré (singular nominative)
stará (masculine singular vocative)
staré (singular vocative)
starého (singular accusative)
starou (masculine singular accusative)
staré (singular accusative)
starého (singular genitive)
staré (masculine singular genitive)
starého (singular genitive)
starém (singular locative)
staré (masculine singular locative)
starém (singular locative)
starému (singular dative)
staré (masculine singular dative)
starému (singular dative)
starým (singular instrumental)
starou (masculine singular instrumental)
starým (singular instrumental)
staří (plural nominative)
staré (masculine plural nominative)
stará (plural nominative)
staří (plural vocative)
staré (masculine plural vocative)
stará (plural vocative)
staré (plural accusative)
stará (plural accusative)
starých (plural genitive)
starých (plural locative)
starým (plural dative)
starými (plural instrumental)

Rád vzpomíná na starou práci.

Il se souvient avec plaisir de son ancien travail.


starý

se décline comme l'adjectif masculin animé.

staří bydlí u mladých.

kde máš starou?


stěna

Du vieux slave стѣна, stěna → voir štěnice.

stěny (plural nominative)
stěny (singular genitive)
stěn (plural genitive)
stěně (singular dative)
stěnám (plural dative)
stěnu (singular accusative)
stěny (plural accusative)
stěno (singular vocative)
stěny (plural vocative)
stěně (singular locative)
stěnách (plural locative)
stěnou (singular instrumental)
stěnami (plural instrumental)

horolezecká stěna je stěna s úchyty určená pro lezení.

Un mur d'escalade est un mur avec des appuis pour grimper.


strážník

Motdérivé de strážný, avec le suffixe -ík.

strážníci (plural nominative)
strážníkové (plural nominative)
strážníka (singular genitive)
strážníků (plural genitive)
strážníkovi (singular dative)
strážníku (singular dative)
strážníkům (plural dative)
strážníka (singular accusative)
strážníky (plural accusative)
strážníku (singular vocative)
strážníci (plural vocative)
strážníkové (plural vocative)
strážníkovi (singular locative)
strážníku (singular locative)
strážnících (plural locative)
strážníkem (singular instrumental)
strážníky (plural instrumental)
strážnice (feminine)

Sokolov má romského strážníka. Osvědčil se, dostal uniformu a zbraň.

Sokolov a un policier rom. Il a fait ses preuves, obtenu un uniforme et une arme.


strom

Dans les autres langues slaves (à l’exception du slovaque ci-dessus), le sens « arbre » est tenu par les équivalents de dřevo ; strom est proprement le déverbal de strmět (« être élevé, s'élever » → voir strmý) ; comparez avec l’étymologie du latin arbor : « haute plante ».

stromy (plural nominative)
stromu (singular genitive)
stromů (plural genitive)
stromu (singular dative)
stromům (plural dative)
stromy (plural accusative)
strome (singular vocative)
stromy (plural vocative)
stromu (singular locative)
stromech (plural locative)
stromem (singular instrumental)
stromy (plural instrumental)

Skácet strom.


studený

Du vieux slave стѹдєнъ, studenŭ (« froid ») qui est selon toute logique linguistique l'ancien participe passif du verbe studiti qui a donné stydnout (« refroidir ») et stydět se (« être timide ») → voir stud.

studená (masculine singular nominative)
studené (singular nominative)
studená (masculine singular vocative)
studené (singular vocative)
studeného (singular accusative)
studenou (masculine singular accusative)
studené (singular accusative)
studeného (singular genitive)
studené (masculine singular genitive)
studeného (singular genitive)
studeném (singular locative)
studené (masculine singular locative)
studeném (singular locative)
studenému (singular dative)
studené (masculine singular dative)
studenému (singular dative)
studeným (singular instrumental)
studenou (masculine singular instrumental)
studeným (singular instrumental)
studení (plural nominative)
studené (masculine plural nominative)
studená (plural nominative)
studení (plural vocative)
studené (masculine plural vocative)
studená (plural vocative)
studené (plural accusative)
studená (plural accusative)
studených (plural genitive)
studených (plural locative)
studeným (plural dative)
studenými (plural instrumental)

nejstudenější den v roce

studená válka.


stůl

Du vieux slave stol qui donne le polonais stół, le russe стол, le slovaque stôl, le croate stol. Le vieux slave est apparenté à stolice (« siège ») ; plus avant à stool en anglais, Stahl en allemand : indo-européen commun *stə-lo, « être sur pied », extension en -l du radical qui a donné stát.

stoly (plural nominative)
stolu (singular genitive)
stolů (plural genitive)
stolu (singular dative)
stolům (plural dative)
stoly (plural accusative)
stole (singular vocative)
stoly (plural vocative)
stole (singular locative)
stolu (singular locative)
stolech (plural locative)
stolem (singular instrumental)
stoly (plural instrumental)

podílet se na kulatém stolu.


svět

Proprement un ancien déverbal de svítit (« briller ») et doublet lexical de svit (« lueur ») → voir město et místo au sujet de la diphtongue ě. Voyez světlo (« lumière »).

Du vieux slave свѣтъ, světъ, qui donne svet en slovaque, świat en polonais, svet/svijet en serbo-croate, свят svjat en bulgare, світ svit en ukrainien, свет svet en russe, biélorusse et macédonien. Il est apparenté à white en anglais.

Le radical indo-européen ^([1]) *k̂ueit- a, sans satemisation du \k\, donné květ (« fleur »).

světy (plural nominative)
světa (singular genitive)
světů (plural genitive)
světu (singular dative)
světům (plural dative)
světy (plural accusative)
světe (singular vocative)
světy (plural vocative)
světě (singular locative)
světech (plural locative)
světem (singular instrumental)
světy (plural instrumental)

Monde, terre, univers, ensemble des choses visibles.

Je to největší budova na světě.

C'est la construction la plus haute au monde.

za nic na světě.

Válka světů.

La Guerre des mondes, roman de H.G. Wells.

Pes patří do světa zvířat.

Ve světě ekonomie je jednička.


světlo

Du vieux slave qui donne le slovaque svetlo, le polonais światło, le serbo-croate svjetlo, свјетло, l’ukrainien світло, le russe светло, свет ; plus avant, neutre substantivé de světlý, lui-même de svět (pour le radical), svítit (pour le sens).

světla (plural nominative)
světla (singular genitive)
světel (plural genitive)
světlu (singular dative)
světlům (plural dative)
světla (plural accusative)
světla (plural vocative)
světle (singular locative)
světlu (singular locative)
světlech (plural locative)
světlem (singular instrumental)
světly (plural instrumental)

Slunce nám dává světlo a teplo.

Source lumineuse, lampe, éclairage, feu.

pouliční světlo.

zadní světla.

Opět budeme platit více peněz za světlo a za vodu.

Viděl jsem ho také v poněkud jiném světle.

On voyait cela sous un angle différent [sous un autre jour].

Když jsem k němu přišel, ještě mu svítila světla.

Domů přišel až za světla.

Stály jsme na těch světlech snad hodinu.


svobodný

Du vieux slave свободьнъ, svobodĭnŭ → voir svoboda et -ný.

svobodná (masculine singular nominative)
svobodné (singular nominative)
svobodná (masculine singular vocative)
svobodné (singular vocative)
svobodného (singular accusative)
svobodnou (masculine singular accusative)
svobodné (singular accusative)
svobodného (singular genitive)
svobodné (masculine singular genitive)
svobodného (singular genitive)
svobodném (singular locative)
svobodné (masculine singular locative)
svobodném (singular locative)
svobodnému (singular dative)
svobodné (masculine singular dative)
svobodnému (singular dative)
svobodným (singular instrumental)
svobodnou (masculine singular instrumental)
svobodným (singular instrumental)
svobodní (plural nominative)
svobodné (masculine plural nominative)
svobodná (plural nominative)
svobodní (plural vocative)
svobodné (masculine plural vocative)
svobodná (plural vocative)
svobodné (plural accusative)
svobodná (plural accusative)
svobodných (plural genitive)
svobodných (plural locative)
svobodným (plural dative)
svobodnými (plural instrumental)

première phrase de la Déclaration universelle des droits de l'Homme

Libéral (en parlant des arts, des métiers).

svobodné povolání.

svobodná matka.


sýr

Du vieux slave сыръ, syrъ qui donne le slovaque syr, le polonais ser, le serbe et ukrainien сир, le russe сыр, le slovène sir ; du radical indo-européen *sūro- qui donne l'anglais sour, l'allemand sauer, le français sur→ voir surový et syrový.

sýry (plural nominative)
sýru (singular genitive)
sýrů (plural genitive)
sýru (singular dative)
sýrům (plural dative)
sýry (plural accusative)
sýre (singular vocative)
sýry (plural vocative)
sýru (singular locative)
sýrech (plural locative)
sýrem (singular instrumental)
sýry (plural instrumental)
Ementál a jiné různé druhy sýra.

kozí sýry.

strouhaný sýr.


tři

tří (singular genitive)
třem (singular dative)
třech (singular locative)
třemi (singular instrumental)

Král měl tři syny.

(Sous-entendant hodina)Vlak přijíždí ve tři.


třída

Déverbal de třídit (« ranger, classer »).

třídy (plural nominative)
třídy (singular genitive)
tříd (plural genitive)
třídě (singular dative)
třídám (plural dative)
třídu (singular accusative)
třídy (plural accusative)
třído (singular vocative)
třídy (plural vocative)
třídě (singular locative)
třídách (plural locative)
třídou (singular instrumental)
třídami (plural instrumental)

V naší třídě je dvacet žáků.

Třída má okna obrácená k jihu.

Les fenêtres de la classe donnent au sud.

Classe, catégorie plus ou moins luxueuse de transport.

Máme zakoupené letenky turistické třídy.

Na Národní třídě v Praze.

Proklamovaným cílem marxismu bylo zlepšení postavení dělnické třídy.

Le but affiché par le marxisme était d’améliorer le sort de la classe ouvrière.

Do třídy jednoděložných rostlin patří asi 2000 rodů.

La classe des Monocotylédones compte environ 2000 genres de plantes.


tady

Composé de ten (« ce ») → voir kudy et tudy au sujet du suffixe -dy. Comparez avec le latin ibi-dem.

Stojím tady.


také

Faisait takež en vieux tchèque, c'est proprement le neutre adverbialisé de taký (« tel »).

Byl tam on a ona také.


teď

Tak jdi nebo běž nebo jeď
Vezmi nohy na ramena
Jdi nebo běž nebo leť
Jsi-li hlava otevřená
Běž raděj hned radši teď
Broď se třeba po kolena
Uzlík svúj sbal nečekej dál.

La traduction en français de l’exemple manque. (Ajouter)


tělo

Du vieux slave тѣло, tělo (dont le génitif, tělese donne těleso, « corps physique ou céleste »).

těla (plural nominative)
těla (singular genitive)
těl (plural genitive)
tělu (singular dative)
tělům (plural dative)
těla (plural accusative)
těla (plural vocative)
těle (singular locative)
tělech (plural locative)
tělem (singular instrumental)
těly (plural instrumental)

Tělo dokumentu.


téma

témata (plural nominative)
tématu (singular genitive)
témat (plural genitive)
tématu (singular dative)
tématům (plural dative)
témata (plural accusative)
témata (plural vocative)
tématu (singular locative)
tématech (plural locative)
tématem (singular instrumental)
tématy (plural instrumental)

Hlavní témata.


tma

Du vieux slave тьма, tǐma qui donne le russe тьма, le polonais ćma (« papillon de nuit »), le slovène tema, etc. Il est apparenté à stín (« ombre »).

bylo tu všude kolem zima a tma.


tma

tmy (plural nominative)
tmy (singular genitive)
tem (plural genitive)
tmě (singular dative)
tmám (plural dative)
tmu (singular accusative)
tmy (plural accusative)
tmo (singular vocative)
tmy (plural vocative)
tmě (singular locative)
tmách (plural locative)
tmou (singular instrumental)
tmami (plural instrumental)

V tmách, dans le noir, dans l'obscurité.

Země pak byla nesličná a pustá, a tma byla nad propastí, a Duch Boží vznášel se nad vodami.

La terre était informe et vide ; les ténèbres couvraient l’abîme, et l’Esprit de Dieu se mouvait au-dessus des eaux.


tráva

Du vieux slave трѣва, trava qui donne le polonais trawa, le croate trava, le russe трава, trava, etc. → voir trávit et třít.

trávy (plural nominative)
trávy (singular genitive)
tráv (plural genitive)
trávě (singular dative)
trávám (plural dative)
trávu (singular accusative)
trávy (plural accusative)
trávo (singular vocative)
trávy (plural vocative)
trávě (singular locative)
trávách (plural locative)
trávou (singular instrumental)
trávami (plural instrumental)

Nekouříme trávu jen zkoušíme novy druh tabáku.

On ne fume pas de l'herbe, on teste seulement un nouveau type de tabac.

sekat trávu.


tužka

tužky (plural nominative)
tužky (singular genitive)
tužek (plural genitive)
tužce (singular dative)
tužkám (plural dative)
tužku (singular accusative)
tužky (plural accusative)
tužko (singular vocative)
tužky (plural vocative)
tužce (singular locative)
tužkách (plural locative)
tužkou (singular instrumental)
tužkami (plural instrumental)

Vždy měl připravenu ostře ořezanou tužku.


tupý

tupá (masculine singular nominative)
tupé (singular nominative)
tupá (masculine singular vocative)
tupé (singular vocative)
tupého (singular accusative)
tupou (masculine singular accusative)
tupé (singular accusative)
tupého (singular genitive)
tupé (masculine singular genitive)
tupého (singular genitive)
tupém (singular locative)
tupé (masculine singular locative)
tupém (singular locative)
tupému (singular dative)
tupé (masculine singular dative)
tupému (singular dative)
tupým (singular instrumental)
tupou (masculine singular instrumental)
tupým (singular instrumental)
tupí (plural nominative)
tupé (masculine plural nominative)
tupá (plural nominative)
tupí (plural vocative)
tupé (masculine plural vocative)
tupá (plural vocative)
tupé (plural accusative)
tupá (plural accusative)
tupých (plural genitive)
tupých (plural locative)
tupým (plural dative)
tupými (plural instrumental)

tupý úhel.

tupý výraz.

tupý nůž.

Sourd, terne, éteint, engourdi, doux, mat.

tupý přízvuk.


tvář

Du vieux slave тварь, tvarĭ (« création, créature »), ancien déverbal de tvořit, tvářit → voir tvor, tvar et tovar.

tváře (plural nominative)
tváře (singular genitive)
tváří (plural genitive)
tváři (singular dative)
tvářím (plural dative)
tváře (plural accusative)
tváři (singular vocative)
tváře (plural vocative)
tváři (singular locative)
tvářích (plural locative)
tváří (singular instrumental)
tvářemi (plural instrumental)

Ta dívka má krásnou tvář.

tváří v tvář, face à face.

Na tváři má pihu.

Face, figure, visage.
Homme, être humain.

Na ulici potkávám samé neznámé tváře.

Dans la rue, je croise toujours les mêmes personnes.

tvář krajiny.

vůdcova pravá tvář.


týden

Composé de týž (« même ») et den (« jour ») : « le même jour » (c-à-d. la répétition régulière du même jour. Comparez avec le polonais tydzień, l'ukrainien тиждень, týždenь, le croate tjedan, le biélorusse тыдзень, tidzien’, le slovaque týždeň. Le mot ne s'est répandu que chez les Slaves catholiques : le russe a неделя (→ voir neděle).

týdny (plural nominative)
týdnu (singular genitive)
týdnů (plural genitive)
týdnu (singular dative)
týdni (singular dative)
týdnům (plural dative)
týdny (plural accusative)
týdne (singular vocative)
týdny (plural vocative)
týdnu (singular locative)
týdni (singular locative)
týdnech (plural locative)
týdnem (singular instrumental)
týdny (plural instrumental)

Minulý týden.


úřad

úřady (plural nominative)
úřadu (singular genitive)
úřadů (plural genitive)
úřadu (singular dative)
úřadům (plural dative)
úřady (plural accusative)
úřade (singular vocative)
úřady (plural vocative)
úřadu (singular locative)
úřadech (plural locative)
úřadem (singular instrumental)
úřady (plural instrumental)

Dnes jsem musel jednat s úřady.

Aujourd'hui, j'ai du négocier avec l'administration.

O co chcete žádat na úřadu práce?

Que souhaitez-vous demander à l'agence pour l'emploi ?

Podle dat Českého statistického úřadu byla loni spotřeba piva nejnižší od roku 1989. (27. 5. 2024)

Selon les données de l'Office tchèque des statistiques, la consommation de bière l'année dernière était la plus faible depuis 1989.


účet

De čítat (« compter ») avec le préfixe u- → voir součet.

účty (plural nominative)
účtu (singular genitive)
účtů (plural genitive)
účtu (singular dative)
účtům (plural dative)
účty (plural accusative)
účte (singular vocative)
účty (plural vocative)
účtu (singular locative)
účte (singular locative)
účtech (plural locative)
účtem (singular instrumental)
účty (plural instrumental)

Webové aplikace Microsoft Office propojené s účty na Facebooku nabízí Microsoft od Dubna 2010 na adrese www.docs.com.

Češi stále spoří na běžných účtech.

Les Tchèques épargnent toujours sur les comptes courants.

účet prosím.

Byla překvapená, když viděla účet za svůj nový účes!


učitel

Motdérivé de učit (« enseigner »), avec le suffixe -el.

učitelé (plural nominative)
učitele (singular genitive)
učitelů (plural genitive)
učiteli (singular dative)
učitelům (plural dative)
učitele (singular accusative)
učitele (plural accusative)
učiteli (singular vocative)
učiteli (plural vocative)
učiteli (singular locative)
učitelích (plural locative)
učitelem (singular instrumental)
učiteli (plural instrumental)
učitelka (feminine)

Pracuje jako učitel na průmyslové škole.


ulice

Du vieux slave ulica (« voie étroite ») que les linguistes rapprochent de l’indo-européen *aulo (« tube ») → voir alvus, alveus et alveolus en latin.

ulic (plural genitive)
ulici (singular dative)
ulicím (plural dative)
ulici (singular accusative)
ulici (singular locative)
ulicích (plural locative)
ulicí (singular instrumental)
ulicemi (plural instrumental)

ulice Na Příkopech.


umění

uměním (plural dative)
uměních (plural locative)
uměním (singular instrumental)
uměními (plural instrumental)

Avantgardní umění je etapa ve vývoji moderního umění.


únor

Étymologie incertaine, peut-être de nořit (« plonger »).

únory (plural nominative)
únoru (singular genitive)
únorů (plural genitive)
únoru (singular dative)
únorům (plural dative)
únory (plural accusative)
únore (singular vocative)
únory (plural vocative)
únoru (singular locative)
únorech (plural locative)
únorem (singular instrumental)
únory (plural instrumental)

Únor bílý - pole sílí.


úraz

Déverbal de urazit (« léser, blesser, vexer »).

úrazy (plural nominative)
úrazu (singular genitive)
úrazů (plural genitive)
úrazu (singular dative)
úrazům (plural dative)
úrazy (plural accusative)
úraze (singular vocative)
úrazy (plural vocative)
úrazu (singular locative)
úrazech (plural locative)
úrazem (singular instrumental)
úrazy (plural instrumental)

pracovní úraz.


ústa

úst (plural genitive)
ústům (plural dative)
ústech (plural locative)
ústy (plural instrumental)

srdce moudrého dává jeho ústům prozíravost a na jeho rty přidává znalosti.


úterý

Du vieux tchèque vtery « deuxième (jour de la semaine) » → voir wtorek en polonais, utorok en slovaque, вторник, vtornik en russe : du vieux slave въторъ, vŭtorŭ ou ǫtorъ (ǫ- et vъ- sont des variantes du même préfixe → voir v-, ú- et u-).

úterým (plural dative)
úterých (plural locative)
úterým (singular instrumental)
úterými (plural instrumental)

Každé úterý.


všude

Du vieux slave вьсьдє, vĭsĭde → voir vše, všechen et však et pour le suffixe → voir zde, kudy et tudy.

všude ve světě.

mít oči všude.


vždy

Faisait vešdy en vieux tchèque, de veš, « tout » → voir všechen, avec le suffixe adverbial -dy → voir kdy et tady.

Vždy mluví pravdu.


vždycky

Američané odhalili síť ruských špionů díky informacím od jejich šéfa – plukovníka Ščerbakova. A jak pravil ruský premiér Putin: „Zrádci vždycky skončí špatně...“

Vždycky, když spolu mluvili, začali se hádat.


vagon

vagony (plural nominative)
vagonu (singular genitive)
vagonů (plural genitive)
vagonu (singular dative)
vagonům (plural dative)
vagony (plural accusative)
vagone (singular vocative)
vagony (plural vocative)
vagonu (singular locative)
vagonech (plural locative)
vagonem (singular instrumental)
vagony (plural instrumental)

osobní, nákladní, služební, poštovní, jídelní vagony.


válka

N'existe qu'en tchèque et en polonais (walka), les autres langues slaves utilisent des équivalents de vojna qui a pris un sens spécifique en tchèque. Possible déverbal de válet qui, en vieux tchèque, avait le sens de « guerroyer » ou plutôt un emprunt au vieux haut allemand wal (« champ de bataille »), avec le suffixe -ka.

války (plural nominative)
války (singular genitive)
válek (plural genitive)
válce (singular dative)
válkám (plural dative)
válku (singular accusative)
války (plural accusative)
válko (singular vocative)
války (plural vocative)
válce (singular locative)
válkách (plural locative)
válkou (singular instrumental)
válkami (plural instrumental)

Sousední státy mezi sebou vedly válku.

Knoflíková válka.

Obchodní řetězce vedou válku o zákazníka.


včela

včely (plural nominative)
včely (singular genitive)
včel (plural genitive)
včele (singular dative)
včelám (plural dative)
včelu (singular accusative)
včely (plural accusative)
včelo (singular vocative)
včely (plural vocative)
včele (singular locative)
včelách (plural locative)
včelou (singular instrumental)
včelami (plural instrumental)

včela medonosná.


včera

Du vieux slave vьčera qui donne včera en slovaque, wczoraj en polonais, вчера en bulgare et en russe, jučer en croate, etc. On l'analyse comme l'adverbialisation de l'ancien instrumental de večer (« soir »).

včera večer.


vdova

Du vieux slave въдова, vŭdova. Le masculin vdovec est une création récente avec rajout du suffixe -ec à ce mot : la société patriarcale indo-européenne ne connaissait pas le veuvage masculin.

vdovy (plural nominative)
vdovy (singular genitive)
vdov (plural genitive)
vdově (singular dative)
vdovám (plural dative)
vdovu (singular accusative)
vdovy (plural accusative)
vdovo (singular vocative)
vdovy (plural vocative)
vdově (singular locative)
vdovách (plural locative)
vdovou (singular instrumental)
vdovami (plural instrumental)
vdovec (masculine)

černá vdova je jedovatý pavouk.

Une veuve noire est une araignée venimeuse.


věž

Du vieux slave вѣжа, věža, doublet lexical de vůz, les chariots servant de maison aux nomades slaves des plaines d'Europe orientale → voir dům, « maison en dur ».

věže (plural nominative)
věže (singular genitive)
věží (plural genitive)
věži (singular dative)
věžím (plural dative)
věže (plural accusative)
věži (singular vocative)
věže (plural vocative)
věži (singular locative)
věžích (plural locative)
věží (singular instrumental)
věžemi (plural instrumental)

Eiffelova věž.

chladicí věž.

tah věží.


věc

věci (plural nominative)
věci (singular genitive)
věcí (plural genitive)
věci (singular dative)
věcem (plural dative)
věci (plural accusative)
věci (singular vocative)
věci (plural vocative)
věci (singular locative)
věcech (plural locative)
věcí (singular instrumental)
věcmi (plural instrumental)

Kam mám dát ty věci?

Affaire (se dit autant en termes de commerce, de criminalité que neutre : « mes affaires »).

Věc Makropoulos


večer

večery (plural nominative)
večera (singular genitive)
večerů (plural genitive)
večeru (singular dative)
večerům (plural dative)
večery (plural accusative)
večere (singular vocative)
večery (plural vocative)
večeru (singular locative)
večerech (plural locative)
večerem (singular instrumental)
večery (plural instrumental)

Uvidíme se večer.

od rána do večera ^([1]).


vejce

Avec un v- prosthétique qui, dans les langues slaves, n'existe qu'en tchèque et dans le slovaque vajce (sk), du vieux slave аице, ajce qui donne le polonais jajko (pl), le russe яйцо (ru), le vieux slave est le diminutif de *aje apparenté à egg en anglais, ovum en latin.

vajec (plural genitive)
vejci (singular dative)
vejcím (plural dative)
vejci (singular locative)
vejcích (plural locative)
vejcem (singular instrumental)
vejci (plural instrumental)

Samička kosa sedí v hnízdě na vejcích.

la femelle du merle couve ses œuf dans le nid.

podobný jako vejce vejci.

ressemblant comme deux gouttes d'eau (comme un œuf à un autre œuf).


věk

věky (plural nominative)
věku (singular genitive)
věků (plural genitive)
věku (singular dative)
věkům (plural dative)
věky (plural accusative)
věku (singular vocative)
věky (plural vocative)
věku (singular locative)
věcích (plural locative)
věkem (singular instrumental)
věky (plural instrumental)

Krize středního věku.

(Crise du milieu de la vie) démon de midi.

Spokojenost se podle průzkumu zvyšuje s úrovní dosaženého vzdělání nebo s příjmem domácnosti. Klesá naopak s věkem.

Selon l'enquête, la satisfaction augmente avec le niveau d'éducation atteint ou avec le revenu du ménage. Au contraire, elle diminue avec l'âge.


venkov

Motdérivé de venek (« dehors »), avec le suffixe -ov.

venkovy (plural nominative)
venkova (singular genitive)
venkovů (plural genitive)
venkovu (singular dative)
venkovům (plural dative)
venkovy (plural accusative)
venkove (singular vocative)
venkovy (plural vocative)
venkově (singular locative)
venkovech (plural locative)
venkovem (singular instrumental)
venkovy (plural instrumental)

Venkov je prostor mimo městské osídlení, který je charakterizován nižší hustotou zalidnění a tradičně zaměřen na zemědělství.


ves

Du vieux slave вьсь, vǐsǐ → voir vicus en latin.

vsi (plural nominative)
vsi (singular genitive)
vsí (plural genitive)
vsi (singular dative)
vsím (plural dative)
vsi (plural accusative)
vsi (singular vocative)
vsi (plural vocative)
vsi (singular locative)
vsích (plural locative)
vsí (singular instrumental)
vsemi (plural instrumental)

Naše ves má asi dvě stě obyvatel.

Notre village compte environ deux-cents habitants.


vesnice

vesnic (plural genitive)
vesnici (singular dative)
vesnicím (plural dative)
vesnici (singular accusative)
vesnici (singular locative)
vesnicích (plural locative)
vesnicí (singular instrumental)
vesnicemi (plural instrumental)

Za vesnicí.


větev

větve (plural nominative)
větve (singular genitive)
větví (plural genitive)
větvi (singular dative)
větvím (plural dative)
větve (plural accusative)
větvi (singular vocative)
větve (plural vocative)
větvi (singular locative)
větvích (plural locative)
větví (singular instrumental)
větvemi (plural instrumental)

větev stromu.

větev rodu.


víno

vína (plural nominative)
vína (singular genitive)
vín (plural genitive)
vínu (singular dative)
vínům (plural dative)
vína (plural accusative)
vína (plural vocative)
víně (singular locative)
vínu (singular locative)
vínech (plural locative)
vínem (singular instrumental)
víny (plural instrumental)

Červené víno.


vítr

Apparenté à van (« souffle d’air, vent »), vát (« souffler ») ; du vieux slave вѣтръ, větrŭ.

větry (plural nominative)
větru (singular genitive)
větrů (plural genitive)
větru (singular dative)
větrům (plural dative)
větry (plural accusative)
větře (singular vocative)
větre (singular vocative)
větry (plural vocative)
větru (singular locative)
větrech (plural locative)
větrem (singular instrumental)
větry (plural instrumental)

kdo seje vítr, sklidí bouři.

Oblačnosti bude během dne přibývat, večer se pak mohou strhnout bouřky s krupobitím a přívalové deště, ve vyšších polohách bude dout silný vítr.

Le ciel nuageux s’assombrira durant la journée, le soir des orages éclateront avec de la grêle et des averses, sur les hauteurs, un vent fort soufflera.

Bolí mě břicho, asi mám zaražené větry.


vlaštovka

Le mot fait lastovička en slovaque, jaskółka en polonais, ласточка, lastotchka en russe, lastovka en slovène, lastavica en croate : le \v\ initial semble être prosthétique → voir lasice.

vlaštovky (plural nominative)
vlaštovky (singular genitive)
vlaštovek (plural genitive)
vlaštovce (singular dative)
vlaštovkám (plural dative)
vlaštovku (singular accusative)
vlaštovky (plural accusative)
vlaštovko (singular vocative)
vlaštovky (plural vocative)
vlaštovce (singular locative)
vlaštovkách (plural locative)
vlaštovkou (singular instrumental)
vlaštovkami (plural instrumental)

Vlaštovka obecná má dlouhý vidličnatý ocas a dlouhá špičatá křídla.


vlas

Du vieux slave власъ, vlasu ; apparenté à vlna (« laine »), vlát (« ondoyer »), vlákno (« fil, filament »).

vlasy (plural nominative)
vlasu (singular genitive)
vlasů (plural genitive)
vlasu (singular dative)
vlasům (plural dative)
vlasy (plural accusative)
vlase (singular vocative)
vlasy (plural vocative)
vlasu (singular locative)
vlasech (plural locative)
vlasem (singular instrumental)
vlasy (plural instrumental)

Ve stáří mému dědovi zešedivěly vlasy.

Les cheveux de mon grand-père ont grisonné avec la vieillesse.

Lučištník vystřelil šíp a svůj cíl minul, ale jen o vlas.


voda

vody (plural nominative)
vody (singular genitive)
vod (plural genitive)
vodě (singular dative)
vodám (plural dative)
vodu (singular accusative)
vody (plural accusative)
vodo (singular vocative)
vody (plural vocative)
vodě (singular locative)
vodách (plural locative)
vodou (singular instrumental)
vodami (plural instrumental)

Prší, prší, jen se leje a voda si teče, kam chce.

Hydrologické sucho nastává, když klesají zásoby povrchové a podpovrchové vody, vysychají vodní rezervoáry, prameny, studně a krátkodobé deště nestačí.


volný

Du vieux slave ; comparez avec le russe вольный, le polonais wolny, etc. Dérivé ^([1]) de vůle, « volonté ».

volná (masculine singular nominative)
volné (singular nominative)
volná (masculine singular vocative)
volné (singular vocative)
volného (singular accusative)
volnou (masculine singular accusative)
volné (singular accusative)
volného (singular genitive)
volné (masculine singular genitive)
volného (singular genitive)
volném (singular locative)
volné (masculine singular locative)
volném (singular locative)
volnému (singular dative)
volné (masculine singular dative)
volnému (singular dative)
volným (singular instrumental)
volnou (masculine singular instrumental)
volným (singular instrumental)
volní (plural nominative)
volné (masculine plural nominative)
volná (plural nominative)
volní (plural vocative)
volné (masculine plural vocative)
volná (plural vocative)
volné (plural accusative)
volná (plural accusative)
volných (plural genitive)
volných (plural locative)
volným (plural dative)
volnými (plural instrumental)

volný prostor.

Ample, qui laisse les mouvements libres.

volnější střih pláště.


výška

výšky (plural nominative)
výšky (singular genitive)
výšek (plural genitive)
výšce (singular dative)
výškám (plural dative)
výšku (singular accusative)
výšky (plural accusative)
výško (singular vocative)
výšky (plural vocative)
výšce (singular locative)
výškách (plural locative)
výškou (singular instrumental)
výškami (plural instrumental)

výška seskoku.

výška nad mořem.


výběr

Déverbal de vybírat (« choisir, prendre hors de »).

výběry (plural nominative)
výběru (singular genitive)
výběrů (plural genitive)
výběru (singular dative)
výběrům (plural dative)
výběry (plural accusative)
výběre (singular vocative)
výběry (plural vocative)
výběru (singular locative)
výběrech (plural locative)
výběrem (singular instrumental)
výběry (plural instrumental)

První ucelenou evoluční teorii vytvořil Jean Baptiste Lamarck (viz lamarckismus), ale dnešní vědci vycházejí spíše z teorie, kterou později předložil Charles Darwin (viz darwinismus, neodarwinismus), který spojil myšlenku postupné evoluce druhu s přírodním výběrem, jakožto příčinou a hybnou silou evoluce.

výběry z bankomatů.


východ

Déverbal de vychodit et vycházet (« sortir »).

východy (plural nominative)
východu (singular genitive)
východů (plural genitive)
východu (singular dative)
východům (plural dative)
východy (plural accusative)
východe (singular vocative)
východy (plural vocative)
východu (singular locative)
východech (plural locative)
východem (singular instrumental)
východy (plural instrumental)

nouzový východ.

Vstal před rozbřeskem, obrátil se k východu a začal meditovat.

Il se leva avant l’aube, se tourna vers l’orient et commença à méditer.


září

Du vieux slave зарєвъ, zarevŭ qui donne zářuj en vieux tchèque équivalent ducomposé de za et de říje, littéralement « mois du rut ».

zářím (plural dative)
zářích (plural locative)
zářím (singular instrumental)
zářími (plural instrumental)

V září začíná podzim.


zahrada

Dérivé de hrad, avec le préfixe za- (« château », étymologiquement « enclos », « endroit ceint de mur »). Voir en français le lien entre jardin et garde.

zahrady (plural nominative)
zahrady (singular genitive)
zahrad (plural genitive)
zahradě (singular dative)
zahradám (plural dative)
zahradu (singular accusative)
zahrady (plural accusative)
zahrado (singular vocative)
zahrady (plural vocative)
zahradě (singular locative)
zahradách (plural locative)
zahradou (singular instrumental)
zahradami (plural instrumental)

Botanická zahrada ukončila výstavu, lidé rozkradli exponáty.

Le jardin botanique a mis fin à l'exposition, les visiteurs ont dérobé les [plantes] exposées.


záležitost

Dérivé de záležitý (« important »), avec le suffixe -ost.

záležitosti (plural nominative)
záležitosti (singular genitive)
záležitostí (plural genitive)
záležitosti (singular dative)
záležitostem (plural dative)
záležitosti (plural accusative)
záležitosti (singular vocative)
záležitosti (plural vocative)
záležitosti (singular locative)
záležitostech (plural locative)
záležitostí (singular instrumental)
záležitostmi (plural instrumental)

Před dvěma lety začaly být kamaše v ženském odívání opět módní záležitostí a nosí se ke krátkým sukním.


západ

Du vieux slave западъ, zapadŭ, déverbal de zapadat (« tomber, se coucher ») → voir za- et pád.

západy (plural nominative)
západu (singular genitive)
západů (plural genitive)
západu (singular dative)
západům (plural dative)
západy (plural accusative)
západe (singular vocative)
západy (plural vocative)
západu (singular locative)
západech (plural locative)
západem (singular instrumental)
západy (plural instrumental)

západ slunce.

Kus cesty na západ od Drslavic leží vesnice, řečená Věckovice.

Un peu à l'ouest de Drslavice se trouve le village de Věckovice.

Afghánský prezident Hamíd Karzáí nečekaně ostře kritizoval Západ i USA za to, že nedělaly dost pro to, aby zabránily utrpení afghánského lidu.

Le président afghan, Hamid Karzaï a inopinément et violemment critiqué l'Occident et les USA de ne pas faire assez pour limiter les souffrances du peuple afghan.

Engrenage, endroit où quelque chose « tombe ».

Bystře zabouchl vrata a pro jistotu ještě zasunul kolík do západu.


zde

Du vieux slave сьде, sьde (здесь en russe) composé d'un affixe s- (« ci » → voir dnes et letos) et de -de que l'on retrouve dans k-de (« où ») indiquant le lieu. La construction de « ici » en « y-ci » est plus qu'hypothétique, elle est certaine concernant zde.

Stojím zde s rukama v kapsách.


zdraví

pečovat o své zdraví.


zdravý

Du proto-slave *sъdorvъ, d’où sont venus les mots : en vieux russe съдоровъ, en vieux slave съдравъ, sъdravъ, en tchèque zdráv, en russe здоровый, en ukrainien здоро́вий, en bulgare здрав, en serbo-croate здра̏в, en slovène zdràv, zdráva, en slovaque zdravý et en polonais zdrowy.

La première partie du mot est le préfixe indoeuropéen *su- → voir s- qui est dans le grec ancien ὑγιής, hygiês, la seconde, peut-être équivalente à dřevo → voir durus et robustus (« dur, fort, robuste ») en latin.

zdravá (masculine singular nominative)
zdravé (singular nominative)
zdravá (masculine singular vocative)
zdravé (singular vocative)
zdravého (singular accusative)
zdravou (masculine singular accusative)
zdravé (singular accusative)
zdravého (singular genitive)
zdravé (masculine singular genitive)
zdravého (singular genitive)
zdravém (singular locative)
zdravé (masculine singular locative)
zdravém (singular locative)
zdravému (singular dative)
zdravé (masculine singular dative)
zdravému (singular dative)
zdravým (singular instrumental)
zdravou (masculine singular instrumental)
zdravým (singular instrumental)
zdraví (plural nominative)
zdravé (masculine plural nominative)
zdravá (plural nominative)
zdraví (plural vocative)
zdravé (masculine plural vocative)
zdravá (plural vocative)
zdravé (plural accusative)
zdravá (plural accusative)
zdravých (plural genitive)
zdravých (plural locative)
zdravým (plural dative)
zdravými (plural instrumental)

Můj otec byl dlouhou dobu nemocný, ale teď už je zdravý.

Jezte denně zeleninu a ovoce, je to zdravé.

il est sain de manger quotidiennement des légumes.

Každému čas od času prospěje určitá dávka zdravé agresivity.


zdravý

zdraví (plural nominative)
zdravého (singular genitive)
zdravých (plural genitive)
zdravému (singular dative)
zdravým (plural dative)
zdravého (singular accusative)
zdravé (plural accusative)
zdraví (plural vocative)
zdravém (singular locative)
zdravých (plural locative)
zdravým (singular instrumental)
zdravými (plural instrumental)

Pochoutky pro zdravé a nemocné nabízí svým příznivcům Eva Pilarová.

La traduction en français de l’exemple manque. (Ajouter)


zelený

Du vieux slave зеленъ, zelenъ, qui — pour la construction — pourrait s’analyser comme un composé de zelí avec le suffixe -ný. Comparez avec le russe зелёный zeljónyj, le polonais zielony, etc.

La première partie de l’adjectif est apparentée au latin (h)olus (« légume »), au grec ancien χλωρός, khlôrós (« vert-jaune »), yellow (« jaune ») en anglais, gelb (« jaune ») en allemand.

zelená (masculine singular nominative)
zelené (singular nominative)
zelená (masculine singular vocative)
zelené (singular vocative)
zeleného (singular accusative)
zelenou (masculine singular accusative)
zelené (singular accusative)
zeleného (singular genitive)
zelené (masculine singular genitive)
zeleného (singular genitive)
zeleném (singular locative)
zelené (masculine singular locative)
zeleném (singular locative)
zelenému (singular dative)
zelené (masculine singular dative)
zelenému (singular dative)
zeleným (singular instrumental)
zelenou (masculine singular instrumental)
zeleným (singular instrumental)
zelení (plural nominative)
zelené (masculine plural nominative)
zelená (plural nominative)
zelení (plural vocative)
zelené (masculine plural vocative)
zelená (plural vocative)
zelené (plural accusative)
zelená (plural accusative)
zelených (plural genitive)
zelených (plural locative)
zeleným (plural dative)
zelenými (plural instrumental)

tráva je vždy zelenější na druhé straně plotu

Zelený čaj.

Nejez ty třešně, vždyť jsou zelené.

Ne mange pas ces cerises, elles ne sont pas mures.


země

zemí (plural genitive)
zemi (singular dative)
zemím (plural dative)
zemi (singular accusative)
zemi (singular locative)
zemích (plural locative)
zemí (singular instrumental)
zeměmi (plural instrumental)

Na počátku stvořil Bůh nebe a zemi.

Au commencement Dieu créa le ciel et la terre.

položil kufr na zem.

rodná země.

tato země překonala velké problémy.


zítra

De z (« de, du ») et jitro (« matin ») → voir zajtra en slovaque, завтра en russe.

Zítra ráno.


zrcadlo

Du vieux slave зрьцало, zrĭcalo (→ voir zrak, « vue ») qui donne le slovaque zrkadlo, le polonais zwierciadło, le russe зеркало, zerkalo, le slovène zrcalo, l’ukrainien дзеркало, dzierkalo.

zrcadla (plural nominative)
zrcadla (singular genitive)
zrcadel (plural genitive)
zrcadlu (singular dative)
zrcadlům (plural dative)
zrcadla (plural accusative)
zrcadla (plural vocative)
zrcadle (singular locative)
zrcadlu (singular locative)
zrcadlech (plural locative)
zrcadlem (singular instrumental)
zrcadly (plural instrumental)

Dívat se do zrcadla.


Bratislava

(1919) Du slovaque Bratislava, apparenté à Bratislav.

Bratislavy (singular genitive)
Bratislavě (singular dative)
Bratislavu (singular accusative)
Bratislavo (singular vocative)
Bratislavě (singular locative)
Bratislavou (singular instrumental)

Bratislava je hlavní a největší město Slovenska.


Vánoce

De l’allemand Weihnachten, avec adoption de noc (« nuit ») pour calquer Nacht ; de là l'hésitation sur la déclinaison entre un féminin pluriel et un masculin pluriel.

Vánoc (plural genitive)
Vánocům (plural dative)
Vánocích (plural locative)
Vánocemi (plural instrumental)
Vánoci (plural instrumental)

Jaké jsi dostal dárky k Vánocům?