corn

Del latín cornū, con el mismo significado


car

un car (indefinite)
niște care (singular)
unui car (indefinite)
unor care (singular)
carul (indefinite)
carele (singular)
carului (indefinite)
carelor (singular)
carelor (singular)


car

un car (indefinite)
niște caruri (singular)
unui car (indefinite)
unor caruri (singular)
carul (indefinite)
carurile (singular)
carului (indefinite)
carurilor (singular)
carurilor (singular)


ir

un ir (indefinite)
niște iruri (singular)
unui ir (indefinite)
unor iruri (singular)
irul (indefinite)
irurile (singular)
irului (indefinite)
irurilor (singular)
irurilor (singular)


dar

Compuesto de de e iară. Igualmente se pudo derivar del rumano *deară, del latín de y vērō y dē, eā y rē. Véase también doar.

ci

Mas, pero (aun así, con todo, con todo eso, con todo esto, no obstante, sin embargo).


dar

un dar (indefinite)
niște daruri (singular)
unui dar (indefinite)
unor daruri (singular)
darul (indefinite)
darurile (singular)
darului (indefinite)
darurilor (singular)
darurilor (singular)


ser

un ser (indefinite)
niște seruri (singular)
unui ser (indefinite)
unor seruri (singular)
serul (indefinite)
serurile (singular)
serului (indefinite)
serurilor (singular)
serurilor (singular)


este

Tercera persona del singular (ea, el) del presente de indicativo de fi.

Ea este o femeie foarte frumoasă.


dentista

Forma del nominativo definido singular de dentistă.

Forma del acusativo definido singular de dentistă.


amor

Del italiano amore ('amor') y del latín amōrem ('amor').

un amor (indefinite)
niște amoruri (singular)
unui amor (indefinite)
unor amoruri (singular)
amorul (indefinite)
amorurile (singular)
amorului (indefinite)
amorurilor (singular)
amorurilor (singular)


ce

Del latín quid, y este del protoitálico *kʷid, del protoindoeuropeo *kʷid.

Ce vrei să faci?


adulto

Forma del vocativo femenino singular de adult.


o

Forma del acusativo átono de pronombre femenino para la tercera persona del singular, la.


o

Tercera persona del singular del presente de indicativo de vrea.


familia

Forma del nominativo definido singular de familie, "la familia".

Forma del acusativo definido singular de familie.


casa

Forma del nominativo definido singular de casă.

Forma del acusativo definido singular de casă.


mai

Del latín malleum ('martillo'), y este del protoindoeuropeo *melh₂-.

un mai (indefinite)
niște maiuri (singular)
unui mai (indefinite)
unor maiuri (singular)
maiul (indefinite)
maiurile (singular)
maiului (indefinite)
maiurilor (singular)
maiurilor (singular)

Almádena, bastón, garrote, mandarria o mazo.


color

color
colori (masculine)
coloră (feminine)
colore
color
colori (masculine)
colore (feminine)
colore
colorul
colorii (masculine)
colora (feminine)
colorele
colorului
colorilor (masculine)
colorei (feminine)
colorelor
colorilor (masculine)
colorelor


ascensor

un ascensor (indefinite)
niște ascensoare (singular)
unui ascensor (indefinite)
unor ascensoare (singular)
ascensorul (indefinite)
ascensoarele (singular)
ascensorului (indefinite)
ascensoarelor (singular)
ascensoarelor (singular)


Bolivia

Del español Bolivia, y este del apellido del libertador Simón Bolívar.


Burkina Faso

Del mossi burkĩna, y del diula faso. Acuñado por Thomas Sankara.


enciclopedia

Forma del nominativo definido singular de enciclopedie.

Forma del acusativo definido singular de enciclopedie.


sibarita

Forma del nominativo definido femenino plural de sibarit.

Forma del acusativo definido femenino plural de sibarit.

Forma del genitivo definido femenino singular de sibarit.

Forma del dativo definido femenino singular de sibarit.

Forma del genitivo definido femenino plural de sibarit.

Forma del dativo definido femenino plural de sibarit.


sibarita

Forma del nominativo definido singular de sibarită.

Forma del acusativo definido singular de sibarită.


con

un con (indefinite)
niște conuri (singular)
unui con (indefinite)
unor conuri (singular)
conul (indefinite)
conurile (singular)
conului (indefinite)
conurilor (singular)
conurilor (singular)


de

Casa mea nu este departe de aici.

un profesor de matematică

De (introduce el sustantivo que se aplica a un adjetivo o participio pasado).

o ceașcă de ceai

O carte scrisă de Marin Preda.


vida

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular femenino de vid.


pueril

Del latín puerilis, y este de puer, "niño", en última instancia del protoindoeuropeo *pu-, "poco"


cultura

Forma del nominativo definido singular de cultură.

Forma del acusativo definido singular de cultură.


absurd

Del francés absurde, y este del francés medio absurde, del latín absurdus, del latín surdus, del protoindoeuropeo *swer-.

absurd
absurzi (masculine)
absurdă (feminine)
absurde
absurd
absurzi (masculine)
absurde (feminine)
absurde
absurdul
absurzii (masculine)
absurda (feminine)
absurdele
absurdului
absurzilor (masculine)
absurdei (feminine)
absurdelor
absurzilor (masculine)
absurdelor


anatomie

anatomie (indefinite)
anatomii (singular)
anatomii (indefinite)
anatomii (singular)
anatomia (indefinite)
anatomiile (singular)
anatomiei (indefinite)
anatomiilor (singular)


trafic

un trafic (indefinite)
niște traficuri (singular)
unui trafic (indefinite)
unor traficuri (singular)
traficul (indefinite)
traficurile (singular)
traficului (indefinite)
traficurilor (singular)
traficurilor (singular)


vis

un vis (indefinite)
niște vise (singular)
unui vis (indefinite)
unor vise (singular)
visul (indefinite)
visele (singular)
visului (indefinite)
viselor (singular)
viselor (singular)
un vis (indefinite)
niște visuri (singular)
unui vis (indefinite)
unor visuri (singular)
visul (indefinite)
visurile (singular)
visului (indefinite)
visurilor (singular)
visurilor (singular)


lui

Del latín vulgar *illūi ('le'), y este del latín ille.

Au ceasul lui?


hotel

Del francés hôtel, y este del francés medio hostel, del francés antiguo hostel u ostel, del latín hospitale, del latín hospitalis, del latín hospitis.

edificiu

Hotel, albergue, hostal, hostería, posada.

un hotel (indefinite)
niște hotele (singular)
unui hotel (indefinite)
unor hotele (singular)
hotelul (indefinite)
hotelele (singular)
hotelului (indefinite)
hotelelor (singular)
hotelelor (singular)
un hotel (indefinite)
niște hoteluri (singular)
unui hotel (indefinite)
unor hoteluri (singular)
hotelul (indefinite)
hotelurile (singular)
hotelului (indefinite)
hotelurilor (singular)
hotelurilor (singular)


fonda

Del latín fundare, y este del latín fundus, "fondo", a su vez del protoindoeuropeo *bʰudʰ-mn.


cel

Precede un adjetivo que determina un sustantivo con artículo o un nombre sustantivo personal sin artículo.

Sucedido por mai para formar el superlativo relativo.


campus

Del inglés campus ('campus'), y este del latín campus ('llanura').

un campus (indefinite)
niște campusuri (singular)
unui campus (indefinite)
unor campusuri (singular)
campusul (indefinite)
campusurile (singular)
campusului (indefinite)
campusurilor (singular)
campusurilor (singular)


problema

cirílico moldavo, hoy solo usado en Transnistria

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de problemă.


entropie

Del francés entropie, y este del griego antiguo ἐντροπία.

o entropie (indefinite)
niște entropii (singular)
unei entropii (indefinite)
unor entropii (singular)
entropia (indefinite)
entropiile (singular)
entropiei (indefinite)
entropiilor (singular)
entropiilor (singular)


cobra

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de cobră.


geometrie

Del francés géométrie, y este del francés medio geometrie, del francés antiguo geometrie, del latín geometria, del griego antiguo γεωμετρία, de γεω- y -μετρία, de -μετρος, de μέτρον, del protoindoeuropeo *me-.

o geometrie (indefinite)
niște geometrii (singular)
unei geometrii (indefinite)
unor geometrii (singular)
geometria (indefinite)
geometriile (singular)
geometriei (indefinite)
geometriilor (singular)
geometriilor (singular)


glacial

Del francés glacial ('glacial'), y este del francés medio glacial ('glacial'), del latín glaciālem ('glacial'), de glacies ('hielo').

glacial
glaciali (masculine)
glacială (feminine)
glaciale
glacial
glaciali (masculine)
glaciale (feminine)
glaciale
glacialul
glacialii (masculine)
glaciala (feminine)
glacialele
glacialului
glacialilor (masculine)
glacialei (feminine)
glacialelor
glacialilor (masculine)
glacialelor


africano

Forma del vocativo singular femenino de african.


africano

Forma del vocativo singular de africană.


al

Del, de lo; de. (Artículo indicando posesión, a las veces sin traducción en castellano.)


hiena

Forma del nominativo definido singular de hienă.

Forma del acusativo definido singular de hienă.


pula

Sunt obosit, în pula mea!


pula

Del setsuana pula, del sotho norteño pula y del sesoto pula ('lluvia').


pula

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de pulă.


albo

Forma del vocativo femenino singular de alb.


pandeism

Fusión de los términos panteísmo y deísmo, a su vez del griego πάν (pan), "todo" y el latín deus, "dios"


hidrofobia

Forma del nominativo definido singular de hidrofobie.

Forma del acusativo definido singular de hidrofobie.


para

o para (indefinite)
niște parale (singular)
unei parale (indefinite)
unor parale (singular)
paraua (indefinite)
paralele (singular)
paralei (indefinite)
paralelor (singular)
para (indefinite)
paralelor (singular)


para

Forma en grado femenino del nominativo definido singular acusativo definido de par.


para

Forma del nominativo definido acusativo definido singular de pară.


pire

un pire (indefinite)
niște pireuri (singular)
unui pire (indefinite)
unor pireuri (singular)
pireul (indefinite)
pireurile (singular)
pireului (indefinite)
pireurilor (singular)
pireurilor (singular)


tatu

Del francés tatou y este del español tatú, a su vez del guaraní tatu.

tatu (indefinite)
tatu (singular)
tatu (indefinite)
tatu (singular)
tatuul (indefinite)
tatuului (indefinite)
tatuule (indefinite)


gustar

Del latín augustālem. (Igualmente se puede derivar del rumano -ar.).


grande

un grande (indefinite)
niște granzi (singular)
unui grande (indefinite)
unor granzi (singular)
grandele (indefinite)
granzii (singular)
grandelui (indefinite)
granzilor (singular)
grande (indefinite)
granzilor (singular)


baca

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de bacă.


jaguar

Del francés jaguar y este del portugués jaguar, y este del guaraní jagua o el ñeengatú jaguara, "fiera, bestiacarnívora".

un jaguar (indefinite)
niște jaguari (singular)
unui jaguar (indefinite)
unor jaguari (singular)
jaguarul (indefinite)
jaguarii (singular)
jaguarului (indefinite)
jaguarilor (singular)
jaguarule (indefinite)
jaguarilor (singular)


tot

Del latín tōtum ('todo'). Compárese el arumano tut, el castellano todo, el catalán tot, el francés tout, el italiano tutto, el portugués todo y el romanche tot, tuo o tuot.


un

Del latín ūnum ('uno'), y este del latín antiguo oinos, del protoitálico *oinos, del protoindoeuropeo *óynos.


petit

Del francés petit ('pequeño'), del francés medio petit, del francés antiguo petit, del latín vulgar *pitittus o *pitittum.

un petit (indefinite)
niște petite (singular)
unui petit (indefinite)
unor petite (singular)
petitul (indefinite)
petitele (singular)
petitului (indefinite)
petitelor (singular)
petitelor (singular)

Guarnición de caracteres tipográficos de ocho puntos.


pare

Tercera persona del singular (él, ella, ello; usted, 2.ª persona) del presente de indicativo de părea ("parecer").


ou

Del latín ōvum ('huevo'), y este del protoitálico *ōw(j)om, del protoindoeuropeo h₂ōuiom.

ou (indefinite)
ouă (singular)
ou (indefinite)
ouă (singular)
oul (indefinite)
ouăle (singular)
oului (indefinite)
ouălor (singular)
oule (indefinite)
ouălor (singular)


cor

Del latín chorum, y este del griego antiguo χορός, de origen incierto.

un cor (indefinite)
niște coruri (singular)
unui cor (indefinite)
unor coruri (singular)
corul (indefinite)
corurile (singular)
corului (indefinite)
corurilor (singular)
corurilor (singular)

Una cuantiad de heno, arreglado en círculos o cuadrados, para fabricar una bala de heno.


brut

Del francés brut, y este del francés medio brut, del latín brutus, del osco, del protoindoeuropeo *gʷréh₂us.

brut
bruți (masculine)
brută (feminine)
brute
brut
bruți (masculine)
brute (feminine)
brute
brutul
bruții (masculine)
bruta (feminine)
brutele
brutului
bruților (masculine)
brutei (feminine)
brutelor
bruților (masculine)
brutelor


ombre

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural de ombră.

Forma del genitivo y dativo singular de ombră.


el

Del latín vulgar *illus, y este del latín ille.


unde

Unde ai fost ieri‽


cum

Del latín vulgar *quomo, y este del latín quomodo, del latín modus, del protoindoeuropeo *meh₁dos, del protoindoeuropeo *meh₁d-. Compárese como, cómo, el francés comme o el italiano come.


niște

Del latín nesciō ('no sé') y quid ('qué cosa').

Constantin va duce o campanie contra vizigoților la nord de Dunăre, restaurând pentru o vreme niște părți din fosta provincie romană Dacia.

Constantino deseaba dirigir una campaña contra los visigodos del septentrión de Danubio, restaurando, por una vez, unas partes de la antigua provincia romana Dacia.


puțin

Del latín vulgar *putinus, alteración del latín pitinnus ‘pequeñito’, influido por el clásico putus ‘niñito’ o putillus ‘pequeñito’. Compárese el arumano putsãn y el meglenorumano puțǫn; el albanés picërr, el logudorés antiguo pithinnu y el tarentino piččinnu.


doi

Del latín vulgar *dui ('dos'), y este del latín duo ('dos'), del protoitálico *duō- ('dos'), del protoindoeuropeo *du-o-h₁ ('dos'). Compárese el arrumano doi, el dalmáto doi, el francés deux, el friulano doi, el italiano due, ladino doi y el siciliano dui.


cinci

Del latín vulgar *cinque ('cinco'), y este del latín quīnque ('cinco'), del protoitálico *kʷenkʷe ('cinco'), del protoindoeuropeo *penkʷe ('cinco'). Compárese el arrumano tsints ('cinco').


mic

Del latín vulgar (sur-italiano) *mīkkus ‘pequeño’, tomado del dórico μῑκκός (mīkkós), variante del griego antiguo μικρός (mikrós). Compárese el italiano miccino ‘poco’, el calabrés miccu ‘cuerpo pequeño y delgado’ y el siciliano nicu ‘pequeño’.


femeie

Del latín familiam ('familia'). El significado antiguo de la palabra familia en rumano se ha perdido casi por completo, y ha sido remplazado por el neologismo familie. Compárse el arrumano fumealji, que conservó el sentido de familia. A pesar de las semejanzas fonéticas y semánticas, no hay relación entre esta y el latín femella, y es improbable que aquella palabra influyó la evolución semántica en el rumano moderno porque las formas más antiguas de femeie no tuvieron este sentido de mujer y los otros idiomas balcorromances tampoco tienen este sentido. Igualmente no es relacionado al latín femina, que produjeron algunos supuestos «cognados» en los idiomas italo-occidentales que comportan solo similaridades superficiales. Para la evolución semántica semejante, véase el albanés fëmijë.

femeie (indefinite)
femei (singular)
femei (indefinite)
femei (singular)
femeia (indefinite)
femeile (singular)
femeii (indefinite)
femeilor (singular)
femeilor (singular)


mamă

o mamă (indefinite)
niște mame (singular)
unei mame (indefinite)
unor mame (singular)
mama (indefinite)
mamele (singular)
mamei (indefinite)
mamelor (singular)
mamelor (singular)


câine

un câine (indefinite)
niște câini (singular)
unui câine (indefinite)
unor câini (singular)
câinele (indefinite)
câinii (singular)
câinelui (indefinite)
câinilor (singular)
câine (indefinite)
câinilor (singular)


copac

Del antiguo rumano copaci, posiblemente un préstamo del albanés kopaç (“tocón de árbol”) o del protoeslavo *kopati.


sămânță

Del latín tardío sementia, de sementis. Compárese el español simiente.


frunză

Del latín frondea y frondia, y este de frondeus, de frondem. Compárense el galego fronza, el italiano fronza, el portugués fronças y el sardo frundza.

o frunză (indefinite)
niște frunze (singular)
unei frunze (indefinite)
unor frunze (singular)
frunza (indefinite)
frunzele (singular)
frunzei (indefinite)
frunzelor (singular)
frunzelor (singular)


sânge

Del latín vulgar *sanguem, y este del latín sanguinem, de sanguen, de *san- (compárese saniēs), del protoindoeuropeo *h₁sh₂-én-, tema oblicuo de *h₁ésh₂r̥. Comparénse el arrumano sãndze, el castellano sangre, el catalán sang, el francés sang, el istriorrumano sănze, el italiano sangue, el meglenorrumano sǫnzi y el portugués sangue.

a nu mai avea nici o picătură de sânge în obraz

a nu mai avea o picătură de sânge în obraz

un sânge (indefinite)
niște sângiuri (singular)
unui sânge (indefinite)
unor sângiuri (singular)
sângele (indefinite)
sângiurile (singular)
sângelui (indefinite)
sângiurilor (singular)
sângiurilor (singular)


fulg

un fulg (indefinite)
niște fulgi (singular)
unui fulg (indefinite)
unor fulgi (singular)
fulgul (indefinite)
fulgii (singular)
fulgului (indefinite)
fulgilor (singular)
fulgule (indefinite)
fulgilor (singular)


ochi

un ochi (indefinite)
niște ochi (singular)
unui ochi (indefinite)
unor ochi (singular)
ochiul (indefinite)
ochii (singular)
ochiului (indefinite)
ochilor (singular)
ochiule (indefinite)
ochilor (singular)


limbă

o limbă (indefinite)
niște limbi (singular)
unei limbi (indefinite)
unor limbi (singular)
limba (indefinite)
limbile (singular)
limbii (indefinite)
limbilor (singular)
limbilor (singular)


aripă

o aripă (indefinite)
niște aripi (singular)
unei aripi (indefinite)
unor aripi (singular)
aripa (indefinite)
aripile (singular)
aripii (indefinite)
aripilor (singular)
aripilor (singular)


inimă

Del latín animam ('alma'), y este del protoindoeuropeo *ane- ('respirar'). Compárese el arrumano inimã.

o inimă (indefinite)
niște inimi (singular)
unei inimi (indefinite)
unor inimi (singular)
inima (indefinite)
inimile (singular)
inimii (indefinite)
inimilor (singular)
inimilor (singular)

Seamănă cu tatăl lui la chip și la inimă.

Înflăcărarea a cuprins toate inimile.

Suferă de inimă.

Oftează din adâncul inimii.


ficat

un ficat (indefinite)
niște ficati (singular)
unui ficat (indefinite)
unor ficati (singular)
ficatul (indefinite)
ficatii (singular)
ficatului (indefinite)
ficatilor (singular)
ficatule (indefinite)
ficatilor (singular)


da

Del protoeslavo *da, y este de *dati-, del protoindoeuropeo *deh₃- ('dar'). O (controvertidamente) del latín ita.

ba

Absolutamente, afirmativo, bien, ciertamente, correcto, de acuerdo, desde luego, por supuesto, sí, simón, síp, sipi o sin duda.


da

Del latín dāre, y este del protoindoeuropeo *deh₃- ('dar').


ține

Acortamiento de ținea, y este del latín tenēre.

Agarrar, aguantar, sostener, sujetar, tener o tomar.

Archivar, catalogar, clasificar, conservar, custodiar, encarpetar, fichar, guardar o registrar.


șterge

Del latín extergēre, y este de ex- y tergere, del protoindoeuropeo *ters- ('seco'). Compárese el arrumano ashcergu, ashtergu o shtergu ('limpio'), el castellano estarcir, el catalán estargir, el francés antiguo esterdre, el occitano esterzer y el portugués extergente.


împinge

Del latín impingere ('chocar'), "rechazar"


zice

Del latín dīcere ('decir'), y este del protoitálico *deik-e/o-, del protoindoeuropeo *deiḱ-e/o- ('mostrar'). Compárese el arrumano dzãcu o dzãc ('digo').

îndemna

Aconsejar, disuadir, recomendar o reprender.


stea

Del latín stella, y este del protoindoeuropeo *h₂stḗr.

o stea (indefinite)
niște steale (singular)
unei steale (indefinite)
unor steale (singular)
steaua (indefinite)
stealele (singular)
stealei (indefinite)
stealelor (singular)
stea (indefinite)
stealelor (singular)


lac

Del latín lacus, y este del protoindoeuropeo *lak-, "estanque". Compárese lago o el catalán llac, y para cognados más remotos el gaélico loch, el nórdico antiguo lögr, "inundación", o el inglés leak.


piatră

Del latín petra, y este del griego antiguo πέτρα (pétra), del protoindoeuropeo *per.

o piatră (indefinite)
niște piatre (singular)
unei piatre (indefinite)
unor piatre (singular)
piatra (indefinite)
piatrele (singular)
piatrei (indefinite)
piatrelor (singular)
piatrelor (singular)


ceață

Del latín tardío caecia, de caecus ('ciego')


nea

Del latín nivem ('nieve'). Compárese el arrumano neauã.


gheață

Del latín vulgar *glacia ('hielo'), de glacies


cenușă

Del latín *cinusia, de cinis. Compárese el español ceniza o el portugués cinza


cale

Del latín callis ('camino') para el ganado, "vereda" o "sendero".


drum

Del griego antiguo δρόμος (drómos, 'camino')


alb

alb
albi (masculine)
albă (feminine)
albe
alb
albi (masculine)
albe (feminine)
albe
albul
albii (masculine)
alba (feminine)
albele
albului
albilor (masculine)
albei (feminine)
albelor
albilor (masculine)
albelor


alb

un alb (indefinite)
niște albi (singular)
unui alb (indefinite)
unor albi (singular)
albul (indefinite)
albii (singular)
albului (indefinite)
albilor (singular)
albule (indefinite)
albilor (singular)


noapte

Del latín noctem ('noche'). Cognado del arrumano noapte o noapti, el dálmata nuat, el istrio nuoto, el italiano notte, el romanche not y el veneciano note.

noapte (indefinite)
nopți (singular)
nopți (indefinite)
nopți (singular)
noaptea (indefinite)
nopțile (singular)
nopții (indefinite)
nopților (singular)
nopților (singular)


zi

Del latín dīēs ('día'), y este del protoindoeuropeo *dyew-.

zi (indefinite)
zile (singular)
zile (indefinite)
zile (singular)
ziua (indefinite)
ziele (singular)
zilei (indefinite)
zielor (singular)
zi (indefinite)
zilelor (singular)


zi

Segunda persona del singular del imperativo de zice.


an

Del latín annus ('año'), "edad", a su vez del protoindoeuropeo *hₐet-nos-, de la raíz *hₐet-, "ir".


rece

Del latín recēns ("reciente", "fresco").


plin

Del latín plēnum ('lleno'). Cognado del arrumano plin, el catalán ple el francés plein, italiano pieno, el sardo prenu. (Veánse también el esperanot plena y el ido plena).

plin
plini (masculine)
plină (feminine)
pline
plin
plini (masculine)
pline (feminine)
pline
plinul
plinii (masculine)
plina (feminine)
plinele
plinului
plinilor (masculine)
plinei (feminine)
plinelor
plinilor (masculine)
plinelor

Lleno. (Dicho de recipientes y similares.)

Cubierto totalmente o parcialmente con algo.


plin

un plin (indefinite)
niște plinuri (singular)
unui plin (indefinite)
unor plinuri (singular)
plinul (indefinite)
plinurile (singular)
plinului (indefinite)
plinurilor (singular)
plinurilor (singular)


cu

Del latín cum ('con'), y este del protoitálico *kʷom, del protoindoeuropeo *kʷom.

fără

Con, en colaboración con, en compañía de, junto con.

Vreau să vin cu tine.


și

Del latín sīc ('así'). Cognado del arrumano shi.


testa

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de testă.


rod

Préstamo de alguna lengua eslava, del protoeslavo *rodъ.


termen

un termen (indefinite)
niște termeni (singular)
unui termen (indefinite)
unor termeni (singular)
termenul (indefinite)
termenii (singular)
termenului (indefinite)
termenilor (singular)
termenule (indefinite)
termenilor (singular)


termen

un termen (indefinite)
niște termene (singular)
unui termen (indefinite)
unor termene (singular)
termenul (indefinite)
termenele (singular)
termenului (indefinite)
termenelor (singular)
termenelor (singular)

Acabamiento, fin, remate, terminación o término.


mama

Forma definida del caso nominativo y acusativo singular de mamă.


rural

Del francés rural ('rural'), y este del francés medio rural ('rural'), del francés antiguo rural ('rural'), del latín rūrālem ('rural').

rural
rurali (masculine)
rurală (feminine)
rurale
rural
rurali (masculine)
rurale (feminine)
rurale
ruralul
ruralii (masculine)
rurala (feminine)
ruralele
ruralului
ruralilor (masculine)
ruralei (feminine)
ruralelor
ruralilor (masculine)
ruralelor


morar

Del latín molārium, o alternativamente de moară y -ar. Compárense el arrumano murar y el castellano molero.

un morar (indefinite)
niște morari (singular)
unui morar (indefinite)
unor morari (singular)
morarul (indefinite)
morarii (singular)
morarului (indefinite)
morarilor (singular)
morarule (indefinite)
morarilor (singular)


sin

un sin (indefinite)
niște sinuri (singular)
unui sin (indefinite)
unor sinuri (singular)
sinul (indefinite)
sinurile (singular)
sinului (indefinite)
sinurilor (singular)
sinurilor (singular)


sin

un sin (indefinite)
niște sini (singular)
unui sin (indefinite)
unor sini (singular)
sinul (indefinite)
sinii (singular)
sinului (indefinite)
sinilor (singular)
sinule (indefinite)
sinilor (singular)


capa

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de capă.


erudito

Forma del vocativo singular femenino de erudit.


torta

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de tortă.


beau

Primera persona del singular (eu) del presente de indicativo de bea.

Primera persona del singular (eu) del presente de subjuntivo de bea.

Tercera persona del plural (ele, ei) del presente de indicativo de bea.

Tercera persona del plural (ele, ei) del pretérito imperfecto de indicativo de bea.


profesor

Del francés professeur, y este del francés medio professeur, del francés antiguo professeur, del infinitivo latino profiteri, de pro-fateri ('confesar'), del protoitálico *fatēo-, del protoindoeuropeo *bʰh₂to- ('dicho').

un profesor (indefinite)
niște profesori (singular)
unui profesor (indefinite)
unor profesori (singular)
profesorul (indefinite)
profesorii (singular)
profesorului (indefinite)
profesorilor (singular)
profesorule (indefinite)
profesorilor (singular)


rob

Del protoeslavo *orbъ, y este del protoindoeuropeo *arbʰ-. Compárese el eslavónico eclesiástico рабъ (rab'), el serbocroata rob, el macedonio роб (rob), el checo rab, el esloveno rab, el ruso раб (rab), el ucraniano раб (rab), o, más remotamente, el alemán Arbeit, el armenio antiguo արբանեակ (arbaneak) (moderno արբանյակ (arbanyak)) o el sánscrito अर्भ (arbhá).


au

Tercera persona del plural (ele, ei) del presente de indicativo de avea.


brad

Del protoalbanés *brada posiblemente, o alternativamente de un cognado sustrato de ello, mas últimamente de una fuente protoindoeuropea de cualquier modo. Otra teoría sugiere que se reformase del plural brazi, y que la forma original fuese *braz. Cognado del arrumano brad y el meglenorrumano brad.

un brad (indefinite)
niște brazi (singular)
unui brad (indefinite)
unor brazi (singular)
bradul (indefinite)
brazii (singular)
bradului (indefinite)
brazilor (singular)
bradule (indefinite)
brazilor (singular)


lup

Del latín lupus, y este posiblemente del osco o umbro, en última instancia del protoindoeuropeo *wĺ̥kʷos

un lup (indefinite)
niște lupi (singular)
unui lup (indefinite)
unor lupi (singular)
lupul (indefinite)
lupii (singular)
lupului (indefinite)
lupilor (singular)
lupule (indefinite)
lupilor (singular)


par

Del latín pālum ('palo'). Cognado del arrumano par.

un par (indefinite)
niște pari (singular)
unui par (indefinite)
unor pari (singular)
parul (indefinite)
parii (singular)
parului (indefinite)
parilor (singular)
parule (indefinite)
parilor (singular)


par

par
pari (masculine)
pară (feminine)
pare
par
pari (masculine)
pare (feminine)
pare
parul
parii (masculine)
para (feminine)
parele
parului
parilor (masculine)
parei (feminine)
parelor
parilor (masculine)
parelor


par

Primera persona del singular (eu) del presente de indicativo de părea.

Primera persona del singular (eu) del presente de subjuntivo de părea.

Tercera persona del plural (ele, ei) del presente de indicativo de părea.


mas

un mas (indefinite)
niște masuri (singular)
unui mas (indefinite)
unor masuri (singular)
masul (indefinite)
masurile (singular)
masului (indefinite)
masurilor (singular)
masurilor (singular)


fi

Del latín *fui y *fire. El latín *essere proporciona los tiempos presente e imperfectivo.


vultur

Del latín vultur, a su vez del antiguo voltur, del protoindoeuropeo gʷl̥tur-

Figuradamente, persona valiente y arrojada


acvilă

o acvilă (indefinite)
niște acvile (singular)
unei acvile (indefinite)
unor acvile (singular)
acvila (indefinite)
acvilele (singular)
acvilei (indefinite)
acvilelor (singular)
acvilelor (singular)


foi

mișuna

Estar lleno o estar lleno de gente ocupada.

Ajustar, inquietarse, jugar con, mover o zangolotear.


foi

Forma del nominativo indefinido plural de foaie.

Forma del acusativo indefinido plural de foaie.

Forma del genitivo indefinido singular de foaie.

Forma del dativo indefinido singular de foaie.

Forma del genitivo indefinido plural de foaie.

Forma del dativo indefinido plural de foaie.


zebra

Forma del nominativo definido y acusativo definido de zebră.


drastic

drastic
drastici (masculine)
drastică (feminine)
drastice
drastic
drastici (masculine)
drastice (feminine)
drastice
drasticul
drasticii (masculine)
drastica (feminine)
drasticele
drasticului
drasticilor (masculine)
drasticei (feminine)
drasticelor
drasticilor (masculine)
drasticelor


exigent

Del francés exigeant, y este del francés medio exigeant, del latín exigentem, del infinitivo exigere, de ex- y agere, del protoindoeuropeo *ag-.

exigent
exigenți (masculine)
exigentă (feminine)
exigente
exigent
exigenți (masculine)
exigente (feminine)
exigente
exigentul
exigenții (masculine)
exigenta (feminine)
exigentele
exigentului
exigenților (masculine)
exigentei (feminine)
exigentelor
exigenților (masculine)
exigentelor


nostalgia

Forma del nominativo definido singular de nostalgie.

Forma del acusativo definido singular de nostalgie.


por

un por (indefinite)
niște pori (singular)
unui por (indefinite)
unor pori (singular)
porul (indefinite)
porii (singular)
porului (indefinite)
porilor (singular)
porule (indefinite)
porilor (singular)


rol

Del francés rôle, y este del francés medio rolle o role, del francés antiguo rolle, del latín medieval rotulum ('cilindro'), del latín rotulae, de rotae ('rueda'), del protoindoeuropeo *Hroteh₂ ('rueda').

un rol (indefinite)
niște roluri (singular)
unui rol (indefinite)
unor roluri (singular)
rolul (indefinite)
rolurile (singular)
rolului (indefinite)
rolurilor (singular)
rolurilor (singular)


diez

un diez (indefinite)
niște diezi (singular)
unui diez (indefinite)
unor diezi (singular)
diezul (indefinite)
diezii (singular)
diezului (indefinite)
diezilor (singular)
diezule (indefinite)
diezilor (singular)


agora

Del francés agora ('ágora'), y este del griego antiguo ἀγορά (agorá, 'mercado').

o agora (indefinite)
niște agorale (singular)
unei agorale (indefinite)
unor agorale (singular)
agoraua (indefinite)
agoralele (singular)
agoralei (indefinite)
agoralelor (singular)
agora (indefinite)
agoralelor (singular)


figura

Del francés figurer, y este del francés medio figurer, del francés antiguo figurer, del latín figuro, del latín figura, del latín fingo, del protoindoeuropeo *dʰeiǵʰ-.


figura

Forma del nominativo definido singular de figură.

Forma del acusativo definido singular de figură.


mate

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural femenino de mat.

Forma del genitivo y dativo singular femenino de mat.

Forma del vocativo singular masculino de mat.


mate

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural de mată.

Forma del genitivo y dativo singular de mată.


ulterior

Del francés ultérieur, y este del latín ulterior, comparativo del latín *ulter, "lejano", en última instancia del protoindoeuropeo *al-.


si

Grafía informal de și. (No se recomienda.)


infante

un infante (indefinite)
niște infanți (singular)
unui infante (indefinite)
unor infanți (singular)
infantele (indefinite)
infanții (singular)
infantelui (indefinite)
infanților (singular)
infante (indefinite)
infanților (singular)


bravo

Del francés bravo ('bravo') y del italiano bravo ('bravo').


artificial

Del francés artificiel, y este del francés medio artificiel, del francés antiguo artificial, del latín artificialis, del latín artificium, del latín artificis), del latín facere.

artificial
artificiali (masculine)
artificială (feminine)
artificiale
artificial
artificiali (masculine)
artificiale (feminine)
artificiale
artificialul
artificialii (masculine)
artificiala (feminine)
artificialele
artificialului
artificialilor (masculine)
artificialei (feminine)
artificialelor
artificialilor (masculine)
artificialelor


laringe

Del italiano laringe, y este del latín larynx, y esta del griego antiguo λάρυγξ (lárynx), de origen probablemente protohelénico


mur

Del latín mōrum, y este del griego antiguo μόρον.

un mur (indefinite)
niște muri (singular)
unui mur (indefinite)
unor muri (singular)
murul (indefinite)
murii (singular)
murului (indefinite)
murilor (singular)
murule (indefinite)
murilor (singular)


mur

Del latín mūrum ('mur'). Atestiguado desde el siglo XIX. Posiblemente se preserva como popular en su uso como regionalismo raro de Maramureș y Ardeal.


doctor

Del francés docteur, y este del francés antiguo doctour, latín doctor ('maestro'), de docere ('enseñar'), de decere.

un doctor (indefinite)
niște doctori (singular)
unui doctor (indefinite)
unor doctori (singular)
doctorul (indefinite)
doctorii (singular)
doctorului (indefinite)
doctorilor (singular)
doctorule (indefinite)
doctorilor (singular)


America

Del latín Americus, forma latinizada del nombre de Amerigo Vespucci, cartógrafo italiano. El cartógrafo alemán Martín Waldseemüller en su mapa Universalis Cosmographia de 1507 acuñó el nombre de «América» en su honor como designación para el Nuevo Mundo.


mort

Del latín tardío mortum ('muerto'), y este del latín mortuum ('muerto').

mort
morti (masculine)
mortă (feminine)
morte
mort
morti (masculine)
morte (feminine)
morte
mortul
mortii (masculine)
morta (feminine)
mortele
mortului
mortilor (masculine)
mortei (feminine)
mortelor
mortilor (masculine)
mortelor


mort

un mort (indefinite)
niște mo (singular)
unui mort (indefinite)
unor mo (singular)
mortul (indefinite)
mortii (singular)
mortului (indefinite)
mortilor (singular)
mortule (indefinite)
mortilor (singular)


lobato

Forma del vocativo femenino singular de lobat.


telefon

Del francés téléphone, y este del griego antiguo τηλέ- (telé, 'distante') y φωνή (phoné, 'sonido').

un telefon (indefinite)
niște telefoane (singular)
unui telefon (indefinite)
unor telefoane (singular)
telefonul (indefinite)
telefoanele (singular)
telefonului (indefinite)
telefoanelor (singular)
telefoanelor (singular)


elegante

Forma del genitivo y dativo singular femenino de elegant.

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural femenino de elegant.

Forma del vocativo singular masculino de elegant.


apa

Forma del nominativo definido singular de apă, "el agua".

Forma del acusativo definido singular de apă.


accelerare

De accelera ('acelerar') y el sufijo -re.

o accelerare (indefinite)
niște accelerări (singular)
unei accelerări (indefinite)
unor accelerări (singular)
accelerarea (indefinite)
accelerările (singular)
accelerării (indefinite)
accelerărilor (singular)
accelerărilor (singular)


consulta

Del francés consulter, y este del francés medio consulter, del latín consultare, frecuentativo del latín consulere, del latín *selere, lo posterior del protoindoeuropeo *sal-.


beligerante

Forma del nominativo indefinido femenino plural de beligerant.

Forma del acusativo indefinido femenino plural de beligerant.

Forma del genitivo indefinido femenino singular de beligerant.

Forma del dativo indefinido femenino singular de beligerant.

Forma del genitivo indefinido femenino plural de beligerant.

Forma del dativo indefinido femenino plural de beligerant.

Forma del nominativo indefinido neutro plural de beligerant.

Forma del acusativo indefinido neutro plural de beligerant.

Forma del genitivo indefinido neutro plural de beligerant.

Forma del dativo indefinido neutro plural de beligerant.


examen

Del latín examen, y este contracción del latín *exagmen, del latín exigere, del latín agere, del protoindoeuropeo *h₂eǵ-.

un examen (indefinite)
niște examene (singular)
unui examen (indefinite)
unor examene (singular)
examenul (indefinite)
examenele (singular)
examenului (indefinite)
examenelor (singular)
examenelor (singular)


absente

Forma del nominativo y acusativo plural femenino de absent.

Forma del genitivo y dativo singular femenino de absent.

Forma del genitivo y dativo plural femenino de absent.


pizza

o pizza (indefinite)
niște pizze (singular)
unei pizze (indefinite)
unor pizze (singular)
pizza (indefinite)
pizzele (singular)
pizzei (indefinite)
pizzelor (singular)
pizzo (indefinite)
pizzelor (singular)


pizza

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de pizză.


gram

un gram (indefinite)
niște grame (singular)
unui gram (indefinite)
unor grame (singular)
gramul (indefinite)
gramele (singular)
gramului (indefinite)
gramelor (singular)
gramelor (singular)


vacante

Forma del genitivo y dativo singular femenino de vacant.

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural femenino de vacant.

Forma del vocativo singular masculino de vacant.


porc

Del latín porcum ('cerdo'). Cognado del arrumano porcu, el asturiano puercu, el catalán porc, el corso porcu, el dalmáta puarc, el español puerco, el francés porc, el friulano purcit, el galego porco, el italiano porco, el liguro pòrco, el occitano pòrc, el portugués porco, el romanche portg, el sardo porcu, el siciliano porcu y el veneciano porco.

un porc (indefinite)
niște porci (singular)
unui porc (indefinite)
unor porci (singular)
porcul (indefinite)
porcii (singular)
porcului (indefinite)
porcilor (singular)
porcule (indefinite)
porcilor (singular)


misoginia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de misoginie.


hon

un hon (indefinite)
niște honuri (singular)
unui hon (indefinite)
unor honuri (singular)
honul (indefinite)
honurile (singular)
honului (indefinite)
honurilor (singular)
honurilor (singular)


or

Tercera persona del plural del presente de indicativo de vrea.


face

desface

Hacer, fabricar, crear, construir, operar o formar.


albină

o albină (indefinite)
niște albine (singular)
unei albine (indefinite)
unor albine (singular)
albina (indefinite)
albinele (singular)
albinei (indefinite)
albinelor (singular)
albinelor (singular)


fumar

Del latín fumarium, y este del latín fumus, "humo", a su vez del protoindoeuropeo *dʰuh₂mós.


program

un program (indefinite)
niște programe (singular)
unui program (indefinite)
unor programe (singular)
programul (indefinite)
programele (singular)
programului (indefinite)
programelor (singular)
programelor (singular)
un program (indefinite)
niște programuri (singular)
unui program (indefinite)
unor programuri (singular)
programul (indefinite)
programurile (singular)
programului (indefinite)
programurilor (singular)
programurilor (singular)


ren

Del francés renne ('reno'), y este del sueco ren o del noruego bokmål ren, del nórdico antiguo hreinn, del protogermánico *hrainaz.

un ren (indefinite)
niște reni (singular)
unui ren (indefinite)
unor reni (singular)
renul (indefinite)
renii (singular)
renului (indefinite)
renilor (singular)
renule (indefinite)
renilor (singular)


universal

Del francés universel, y este del francés antiguo universel, del latín universalis, de universus (y -alis), de unus ('uno') y versus, participio pasado de vertere ('voltear'), del protoindoeuropeo *wert-, de *wer-.

universal
universali (masculine)
universală (feminine)
universale
universal
universali (masculine)
universale (feminine)
universale
universalul
universalii (masculine)
universala (feminine)
universalele
universalului
universalilor (masculine)
universalei (feminine)
universalelor
universalilor (masculine)
universalelor


care

Del latín quālem, y este del protoindoeuropeo *kʷo-.


care

Tercera persona del singular del presente de subjuntivo de căra.

Tercera persona del plural del presente de subjuntivo de căra.


tron

Del francés trône, y este del francés medio trone, del francés antiguo trone, del latín thronus, del griego antiguo θρόνος, del protoindoeuropeo *dher-.

un tron (indefinite)
niște tronuri (singular)
unui tron (indefinite)
unor tronuri (singular)
tronul (indefinite)
tronurile (singular)
tronului (indefinite)
tronurilor (singular)
tronurilor (singular)


iau

Primera persona del singular del presente de indicativo de lua.

Primera persona del singular del presente de subjuntivo de lua.

Tercera persona del plural del presente de indicativo de lua.


palma

Forma del nominativo definido singular de palmă.

Forma del acusativo definido singular de palmă.


mine

Del latín vulgar mēne, y este del latín mē ('me'), o quizá por analogía con cine, del latín vulgar *quene, del latín quem. También pudo haber adquirido esta terminación por adoptar la inflexión latina acusativa comuna -inem (compárense tine y sine). Cognado del dálmata main.


mine

Forma del nominativo y acusativo plural de mină.

Forma del dativo y genitivo singular de mină.

Forma del dativo y genitivo plural de mină.


stupid

Del francés stupide, y este del francés medio stupide, del latín stupidus, del infinitivo stupere, del protoitálico *stup-ē-, del protoindoeuropeo *stup-eh₁- ('golpear').

stupid
stupizi (masculine)
stupidă (feminine)
stupide
stupid
stupizi (masculine)
stupide (feminine)
stupide
stupidul
stupizii (masculine)
stupida (feminine)
stupidele
stupidului
stupizilor (masculine)
stupidei (feminine)
stupidelor
stupizilor (masculine)
stupidelor


silvestre

Forma del nominativo indefinido femenino plural de silvestru.

Forma del acusativo indefinido femenino plural de silvestru.

Forma del genitivo indefinido femenino singular de silvestru.

Forma del dativo indefinido femenino singular de silvestru.

Forma del genitivo indefinido femenino plural de silvestru.

Forma del dativo indefinido femenino plural de silvestru.

Forma del acusativo indefinido plural neutro de silvestru.

Forma del genitivo indefinido plural neutro de silvestru.

Forma del dativo indefinido plural neutro de silvestru.

Forma del nominativo indefinido plural neutro de silvestru.


amic

Del italiano amico ('amigo'), y este del latín amīcum ('amigo'), de amāre ('amar') e -icum.

adversar

Amigo, amigote, colega, camarada, compadre, compinche.

un amic (indefinite)
niște amici (singular)
unui amic (indefinite)
unor amici (singular)
amicul (indefinite)
amicii (singular)
amicului (indefinite)
amicilor (singular)
amicule (indefinite)
amicilor (singular)


cost

un cost (indefinite)
niște costuri (singular)
unui cost (indefinite)
unor costuri (singular)
costul (indefinite)
costurile (singular)
costului (indefinite)
costurilor (singular)
costurilor (singular)


ergo

așadar

Así, así siendo, de ahí, de ahí que, de consiguiente, ergo, por consiguiente, por el consiguiente, por eso, por lo tanto, por tanto, pues o pues que.


excelente

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo femenino plural de excelent.


biblioteca

Forma del nominativo definido singular de bibliotecă.

Forma del acusativo definido singular de bibliotecă.


miasma

Forma del nominativo definido y acusativo definido de miasmă.


pardon

Del alemán Pardon y del francés pardon ('perdón').


pardon

pardon (indefinite)
pardon (indefinite)
pardonul (indefinite)
pardonului (indefinite)
pardonule (indefinite)


principal

Del latín principalis, y este del latín princeps, síncopa del latín *primoceps, del latín primus, "primero", y capere, "tomar", en última instancia del protoindoeuropeo *kap-.


uda

Del latín ūdāre ('mojar'), y este de ūdus ('mojado').


uda

Forma del nominativo definido y acusativo definido femenino singular de ud.


colonel

Del alemán Kolonel y del francés colonel ('coronel'), y estos del francés medio coronel o colonel, del italiano antiguo colonnello, de compagna colonella, del latín columna.

un colonel (indefinite)
niște colonei (singular)
unui colonel (indefinite)
unor colonei (singular)
colonelul (indefinite)
coloneii (singular)
colonelului (indefinite)
coloneilor (singular)
colonelule (indefinite)
coloneilor (singular)


impulsivo

Forma del vocativo femenino singular de impulsiv.


dicționar

Del francés dictionnaire, del latín dictionarium


model

Del francés modèle y del italiano modello, y lo anterior del francés medio modelle o modele, todo del italiano antiguo modello, del latín vulgar *modellum (*modellus), del latín modulus y -ellus, de modus y -ulus.

un model (indefinite)
niște modele (singular)
unui model (indefinite)
unor modele (singular)
modelul (indefinite)
modelele (singular)
modelului (indefinite)
modelelor (singular)
modelelor (singular)


economic

Del francés économique ('económico'), y este del francés medio economique, de francés antiguo iconomike, del latín oeconomicum, del griego antiguo οἰκονομικός, de οἰκονομία (oikonomía).

economic
economici (masculine)
economică (feminine)
economice
economic
economici (masculine)
economice (feminine)
economice
economicul
economicii (masculine)
economica (feminine)
economicele
economicului
economicilor (masculine)
economicei (feminine)
economicelor
economicilor (masculine)
economicelor


conflict

Del francés conflit, y este francés medio conflit o conflict, del francés antiguo conflit, del latín conflictus, del infinitivo confligere, de com- y fligere ('golpear'), del protoindoeuropeo *bhlig-.

un conflict (indefinite)
niște conflicte (singular)
unui conflict (indefinite)
unor conflicte (singular)
conflictul (indefinite)
conflictele (singular)
conflictului (indefinite)
conflictelor (singular)
conflictelor (singular)


tale

Forma del plural del genitivo de pronombre femenino para la segunda persona del singular: tus (para sustantivos femeninos).

Forma del plural del genitivo de pronombre neutro para la segunda persona del singular: tus (para sustantivos femeninos).


rare

Forma del nominativo y acusativo femenino plural de rar.

Forma del genitivo y dativo femenino singular de rar.

Forma del genitivo y dativo femenino plural de rar.


diavol

Del latín diabolus, del griego διάβολος diábolos.


linguistic

linguistic
linguistici (masculine)
linguistică (feminine)
linguistice
linguistic
linguistici (masculine)
linguistice (feminine)
linguistice
linguisticul
linguisticii (masculine)
linguistica (feminine)
linguisticele
linguisticului
linguisticilor (masculine)
linguisticei (feminine)
linguisticelor
linguisticilor (masculine)
linguisticelor


clinic

Del francés clinique, y este del francés medio clinique, del latín tardío clinicus, del griego antiguo κλινικός (klinikós), del sustantivo κλίνη (klíne), del infinitivo κλίνειν, del protoindoeuropeo *ḱley-.

clinic
clinici (masculine)
clinică (feminine)
clinice
clinic
clinici (masculine)
clinice (feminine)
clinice
clinicul
clinicii (masculine)
clinica (feminine)
clinicele
clinicului
clinicilor (masculine)
clinicei (feminine)
clinicelor
clinicilor (masculine)
clinicelor


țigan

Del eslavo eclesiástico antiguo циганинъ.


consolidare

o consolidare (indefinite)
niște consolidări (singular)
unei consolidări (indefinite)
unor consolidări (singular)
consolidarea (indefinite)
consolidările (singular)
consolidării (indefinite)
consolidărilor (singular)
consolidărilor (singular)


bagatela

Forma del nominativo definido singular de bagatelă.

Forma del acusativo definido singular de bagatelă.


fii

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural de fiu.


fii

Segunda persona del singular (tu) del presente de subjuntivo de fi.

Segunda persona del singular (tu) del imperativo de fi.

Fii mai realist!


ecolalia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de ecolalie.


alexitimia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de alexitimie.


gluten

Del latín gluten, del protoindoeuropeo *gleit-, del protoindoeuropeo *glei-, "pegar".


crap

Del búlgaro крап (krap) y del serbocroata крап (krap), y estos del protoeslavo *korpъ.

un crap (indefinite)
niște crapi (singular)
unui crap (indefinite)
unor crapi (singular)
crapul (indefinite)
crapii (singular)
crapului (indefinite)
crapilor (singular)
crapule (indefinite)
crapilor (singular)


lunatic

Del francés lunatique, del italiano lunatico y del latín lūnāticum.

lunatic
lunatici (masculine)
lunatică (feminine)
lunatice
lunatic
lunatici (masculine)
lunatice (feminine)
lunatice
lunaticul
lunaticii (masculine)
lunatica (feminine)
lunaticele
lunaticului
lunaticilor (masculine)
lunaticei (feminine)
lunaticelor
lunaticilor (masculine)
lunaticelor

Que comparte el mismo mes naciente con otro.

Extraño (que tiene conductas o ideas extrañas o inusuales).


lunatic

un lunatic (indefinite)
niște lunatici (singular)
unui lunatic (indefinite)
unor lunatici (singular)
lunaticul (indefinite)
lunaticii (singular)
lunaticului (indefinite)
lunaticilor (singular)
lunaticule (indefinite)
lunaticilor (singular)


ton

un ton (indefinite)
niște toni (singular)
unui ton (indefinite)
unor toni (singular)
tonul (indefinite)
tonii (singular)
tonului (indefinite)
tonilor (singular)
tonule (indefinite)
tonilor (singular)


ton

Del francés ton ('tono'), y este del latín tonum.

un ton (indefinite)
niște tonuri (singular)
unui ton (indefinite)
unor tonuri (singular)
tonul (indefinite)
tonurile (singular)
tonului (indefinite)
tonurilor (singular)
tonurilor (singular)


cascada

Forma del nominativo definido singular de cascadă.

Forma del acusativo definido singular de cascadă.


horror

un horror (indefinite)
niște horroruri (singular)
unui horror (indefinite)
unor horroruri (singular)
horrorul (indefinite)
horrorurile (singular)
horrorului (indefinite)
horrorurilor (singular)
horrorurilor (singular)


industrial

Del francés industriel, y este del francés medio industriel o industrial, del latín industrialis, del latín -alis.

industrial
industriali (masculine)
industrială (feminine)
industriale
industrial
industriali (masculine)
industriale (feminine)
industriale
industrialul
industrialii (masculine)
industriala (feminine)
industrialele
industrialului
industrialilor (masculine)
industrialei (feminine)
industrialelor
industrialilor (masculine)
industrialelor


granular

Del francés granulaire, y este de granule y el sufijo -aire


experiență

o experiență (indefinite)
niște experiențe (singular)
unei experiențe (indefinite)
unor experiențe (singular)
experiența (indefinite)
experiențele (singular)
experienței (indefinite)
experiențelor (singular)
experiențelor (singular)


știință

De ști y el sufijo -ință (o tal vez del latín scientiam). El sentido moderno se deriva del francés science.

o știință (indefinite)
niște științe (singular)
unei științe (indefinite)
unor științe (singular)
știința (indefinite)
științele (singular)
științei (indefinite)
științelor (singular)
științelor (singular)


invazie

o invazie (indefinite)
niște invazii (singular)
unei invazii (indefinite)
unor invazii (singular)
invazia (indefinite)
invaziile (singular)
invaziei (indefinite)
invaziilor (singular)
invaziilor (singular)


obligație

Del francés obligation, y este del latín obligationem, de obligare, de ob- con ligare.

o obligație (indefinite)
niște obligații (singular)
unei obligații (indefinite)
unor obligații (singular)
obligația (indefinite)
obligațiile (singular)
obligației (indefinite)
obligațiilor (singular)
obligațiilor (singular)


operație

Del francés operation, y este del francés medio operation, del francés antiguo operacion, del latín operationem (del nominativo operatio), de operātī (operātus), de operārī ('trabajar'), de opera o de operis (opus), del protoindoeuropeo *op-.

calcul

Calculación, cálculo, cómputo u operación.

o operație (indefinite)
niște operații (singular)
unei operații (indefinite)
unor operații (singular)
operația (indefinite)
operațiile (singular)
operației (indefinite)
operațiilor (singular)
operațiilor (singular)


iris

Del latín iris, a su vez del griego antiguo ἶρις (íris), del protoindoeuropeo *wey-, "torcer"


ta

Del latín vulgar *ta ('tu'), y este del latín tuam ('tu').

Tu (después de una palabra femenina, ya sea nominativa o acusativa).

Dani are cartea ta.


sarcasm

un sarcasm (indefinite)
niște sarcasme (singular)
unui sarcasm (indefinite)
unor sarcasme (singular)
sarcasmul (indefinite)
sarcasmele (singular)
sarcasmului (indefinite)
sarcasmelor (singular)
sarcasmelor (singular)
un sarcasm (indefinite)
niște sarcasmuri (singular)
unui sarcasm (indefinite)
unor sarcasmuri (singular)
sarcasmul (indefinite)
sarcasmurile (singular)
sarcasmului (indefinite)
sarcasmurilor (singular)
sarcasmurilor (singular)


biochimie

Del francés biochimie, y este de bio- y chimie.

o biochimie (indefinite)
niște biochimi (singular)
unei biochimi (indefinite)
unor biochimi (singular)
biochimi (indefinite)
biochimi (singular)
biochimi (indefinite)
biochimi (singular)
biochimi (indefinite)
biochimi (singular)


merge

Del latín mergere. Compárense el albanés mërgoj y el arrumano njergu o nergu.

Merg la București mâine și merg să mă întâlnesc cu soțul surorii mele.

Me voy a Bucuresti a la mañana y me voy a encontrar la hermana de mi hombre.


spăla

Del latín vulgar *experlavāre, y este de ex- y perlavāre. Compárense el arrumano aspel, aspelu, spel o spelu y posiblemente el albanés shpëlaj.


competitor

Del francés compétiteur, y este del francés medio competiteur, del latín competitor ('rival'), de competere, de com- y petere, del protoindoeuropeo *pet- o *pete-.

un competitor (indefinite)
niște competitori (singular)
unui competitor (indefinite)
unor competitori (singular)
competitorul (indefinite)
competitorii (singular)
competitorului (indefinite)
competitorilor (singular)
competitorule (indefinite)
competitorilor (singular)


dictator

Del latín dictator, y este de dictare, de dicere ('decir').

un dictator (indefinite)
niște dictatori (singular)
unui dictator (indefinite)
unor dictatori (singular)
dictatorul (indefinite)
dictatorii (singular)
dictatorului (indefinite)
dictatorilor (singular)
dictatorule (indefinite)
dictatorilor (singular)


castra

Del francés castrer ('castrar'), y este del latín castrāre ('castrar').


lupul

Forma del nominativo definido singular de lup, "el lobo".

Forma del acusativo definido singular de lup.


apar

un apar (indefinite)
niște apari (singular)
unui apar (indefinite)
unor apari (singular)
aparul (indefinite)
aparii (singular)
aparului (indefinite)
aparilor (singular)
aparule (indefinite)
aparilor (singular)


epistaxis

Del francés épistaxis, y este del griego antiguo ἐπίσταξις (epistaxis), de ἐπιστάζω (epistazo), de ἐπί- y στάζω (stazo).

Apóstaxis, epistaxis, hemorragia nasal o rinorragia.


caravela

Forma del nominativo definido singular de caravelă.

Forma del acusativo definido singular de caravelă.


banca

Forma del nominativo definido singular de bancă.

Forma del acusativo definido singular de bancă.


pâine

o pâine (indefinite)
niște pâini (singular)
unei pâini (indefinite)
unor pâini (singular)
pâinea (indefinite)
pâinile (singular)
pâinii (indefinite)
pâinilor (singular)
pâinilor (singular)


fotografia

Del francés photographier ('fotografiar').


fotografia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de fotografie.


folicular

folicular
foliculari (masculine)
foliculară (feminine)
foliculare
folicular
foliculari (masculine)
foliculare (feminine)
foliculare
folicularul
folicularii (masculine)
foliculara (feminine)
folicularele
folicularului
folicularilor (masculine)
folicularei (feminine)
folicularelor
folicularilor (masculine)
folicularelor


steaua

Forma del nominativo definido singular de stea, "la estrella"

Forma del acusativo definido singular de stea.


laptele

Forma del nominativo definido singular de lapte, "la leche"

Forma del acusativo definido singular de lapte.


aeroportul

Forma del nominativo definido singular de aeroport, "el aeropuerto".

Forma del acusativo definido singular de aeroport.


drac

un drac (indefinite)
niște draci (singular)
unui drac (indefinite)
unor draci (singular)
dracul (indefinite)
dracii (singular)
dracului (indefinite)
dracilor (singular)
dracule (indefinite)
dracilor (singular)


dracul

Forma del nominativo definido singular de drac, "el diablo, el demonio".

Forma del acusativo definido singular de drac.


stele

Forma del genitivo indefinido singular de stea.

Forma del dativo indefinido singular de stea.

Forma del nominativo indefinido plural de stea.

Forma del acusativo indefinido plural de stea.

Forma del genitivo indefinido plural de stea.

Forma del dativo indefinido plural de stea.


stelei

Forma del genitivo definido singular de stea.

Forma del dativo definido singular de stea.


stelele

Forma del nominativo definido plural de stea.

Forma del acusativo definido plural de stea.


stelelor

Forma del genitivo definido plural de stea.

Forma del dativo definido plural de stea.


gratis

Del francés gratis ('gratis'), y este del francés medio gratis, del latín gratis, contracción del latín gratiis, forma del latín gratia, del protoitálico *gʷrati-, del protoindoeuropeo *gʷerhₓ-.


gratis

degeaba

De arriba, de balde, de bóbilis, de gracia, de mogollón, de momio, de oque, graciosamente, gratis, gratuitamente, por el morro o por nada.


ortografia

Del francés orthographier ('deletrear').


ortografia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de ortografie.


brânză

Del latín vulgar *brandea ('velo') y del albanés brëndës ('intestinos'), mas freucentemente se considera como palabra de sustrato. Según lo que se usa para fabricar el queso, se aboga la teoría latina. Por el significado, compárense el español manteca y el portugués manteiga (ambos probablemente del latín manticam ('saco')), el francés fromage y el italiano formaggio (ambos del latín formaticum, de forma). Principalmente fue usado para los quesos preparados en el estómago óvido por reaccionar con el cuajo adentro. Igualmente el rumano rânză posiblemente se deriva del albanés rrëndës ('cuajo'). Reemplazó el rumano caș. Compárese el meglenorrumano brǫndză.

brânză (indefinite)
brânzeturi (singular)
brânze (indefinite)
brânzeturi (singular)
brânza (indefinite)
brânzeturile (singular)
brânzei (indefinite)
brânzeturilor (singular)
brânzeturilor (singular)


coiot

Del francés coyote, y este del náhuatl coyotl.

un coiot (indefinite)
niște coioți (singular)
unui coiot (indefinite)
unor coioți (singular)
coiotul (indefinite)
coioții (singular)
coiotului (indefinite)
coioților (singular)
coiotule (indefinite)
coioților (singular)


cățel

un cățel (indefinite)
niște căței (singular)
unui cățel (indefinite)
unor căței (singular)
cățelul (indefinite)
cățeii (singular)
cățelului (indefinite)
cățeilor (singular)
cățelule (indefinite)
cățeilor (singular)


fenec

Del francés fennec, y este del árabe فنك.

un fenec (indefinite)
niște feneci (singular)
unui fenec (indefinite)
unor feneci (singular)
fenecul (indefinite)
fenecii (singular)
fenecului (indefinite)
fenecilor (singular)
fenecule (indefinite)
fenecilor (singular)


gutui

un gutui (indefinite)
niște gutui (singular)
unui gutui (indefinite)
unor gutui (singular)
gutuiul (indefinite)
gutuii (singular)
gutuiului (indefinite)
gutuilor (singular)
gutuiule (indefinite)
gutuilor (singular)


conjuncție

Del francés conjunction, y este del francés antiguo conjonction, del latín conjunctionem, del participio pasado de conjugare, de com- con jugare, de jugum.

o conjuncție (indefinite)
niște conjuncții (singular)
unei conjuncții (indefinite)
unor conjuncții (singular)
conjuncția (indefinite)
conjuncțiile (singular)
conjuncției (indefinite)
conjuncțiilor (singular)
conjuncțiilor (singular)


meditație

Del francés meditation, y este del francés antiguo meditacion, del latín meditationem, del participio pasado de meditari, del protoindoeuropeo med-.

o meditație (indefinite)
niște meditații (singular)
unei meditații (indefinite)
unor meditații (singular)
meditația (indefinite)
meditațiile (singular)
meditației (indefinite)
meditațiilor (singular)
meditațiilor (singular)


barză

Incierta, pero compárese el arrumano bardzu ('blanco'): ambas palabras se pueden derivar del albanés bardhë ('blanco'). Alternativamente el vocablo rumano se puede derivar de un sustrato balcánico, tal vez de o a través de dacio, del protoindoeuropeo *bhereg- ('blanco'). La palabra rumana se semeja al albanés bardhë, y es quizá un préstamo de él.
Otra teoría (aunque un poco improbable) sugiere que se origina del latín vulgar *gardea, del latín ardea (compárense el castellano garza, el francés barge y el portugués garça). La confusión entre g y b is un poco inusual, mas puede ser explicado como influencia balcánica. Otros casos en rumano incluyen întreba, limbă, negură y rug (compárese también el sardo bula, del latín gula).
El tercero propuesto sugiere un préstamo de un vocablo dacio que significa cigüeña, extraído de una raíz protoindoeuropea *sr̥ǵos (reflexionado también en el inglés stork y el griego antiguo πελαργός (pelargós).

o barză (indefinite)
niște barze (singular)
unei barze (indefinite)
unor barze (singular)
barza (indefinite)
barzele (singular)
barzei (indefinite)
barzelor (singular)
barzelor (singular)


aspirină

o aspirină (indefinite)
niște aspirine (singular)
unei aspirine (indefinite)
unor aspirine (singular)
aspirina (indefinite)
aspirinele (singular)
aspirinei (indefinite)
aspirinelor (singular)
aspirinelor (singular)


adenină

o adenină (indefinite)
niște adenine (singular)
unei adenine (indefinite)
unor adenine (singular)
adenina (indefinite)
adeninele (singular)
adeninei (indefinite)
adeninelor (singular)
adeninelor (singular)


balenă

o balenă (indefinite)
niște balene (singular)
unei balene (indefinite)
unor balene (singular)
balena (indefinite)
balenele (singular)
balenei (indefinite)
balenelor (singular)
balenelor (singular)


girafă

o girafă (indefinite)
niște girafe (singular)
unei girafe (indefinite)
unor girafe (singular)
girafa (indefinite)
girafele (singular)
girafei (indefinite)
girafelor (singular)
girafelor (singular)


savană

o savană (indefinite)
niște savane (singular)
unei savane (indefinite)
unor savane (singular)
savana (indefinite)
savanele (singular)
savanei (indefinite)
savanelor (singular)
savanelor (singular)


hidroliză

o hidroliză (indefinite)
niște hidrolize (singular)
unei hidrolize (indefinite)
unor hidrolize (singular)
hidroliza (indefinite)
hidrolizele (singular)
hidrolizei (indefinite)
hidrolizelor (singular)
hidrolizelor (singular)


iluzie

Del francés illusion, y este del francés antiguo illusion, del latín illusionem, de illudere, de in- con ludere.

o iluzie (indefinite)
niște iluzii (singular)
unei iluzii (indefinite)
unor iluzii (singular)
iluzia (indefinite)
iluziile (singular)
iluziei (indefinite)
iluziilor (singular)
iluziilor (singular)


hidrocarbură

o hidrocarbură (indefinite)
niște hidrocarburi (singular)
unei hidrocarburi (indefinite)
unor hidrocarburi (singular)
hidrocarbura (indefinite)
hidrocarburile (singular)
hidrocarburii (indefinite)
hidrocarburilor (singular)
hidrocarburilor (singular)


construcție

Del francés construction, y este del latín constructionem, de construere, de com- con struere.

o construcție (indefinite)
niște construcții (singular)
unei construcții (indefinite)
unor construcții (singular)
construcția (indefinite)
construcțiile (singular)
construcției (indefinite)
construcțiilor (singular)
construcțiilor (singular)


citație

Del francés citation, y este del latín citationem, de citare.

o citație (indefinite)
niște citații (singular)
unei citații (indefinite)
unor citații (singular)
citația (indefinite)
citațiile (singular)
citației (indefinite)
citațiilor (singular)
citațiilor (singular)


cultură

Del francés culture, y este del francés medio culture, del latín cultura ('agricultura'), del participio pasado de colere, del protoindoeuropeo *kwel-.

o cultură (indefinite)
niște culturi (singular)
unei culturi (indefinite)
unor culturi (singular)
cultura (indefinite)
culturile (singular)
culturii (indefinite)
culturilor (singular)
culturilor (singular)


uvulă

Del francés uvule, y este del latín tardío uvula, del latín uvola, de uva con -la.

o uvulă (indefinite)
niște uvule (singular)
unei uvule (indefinite)
unor uvule (singular)
uvula (indefinite)
uvulele (singular)
uvulei (indefinite)
uvulelor (singular)
uvulelor (singular)


nacelă

Del francés nacelle, y este del latín navicella ('góndola').

o nacelă (indefinite)
niște nacele (singular)
unei nacele (indefinite)
unor nacele (singular)
nacela (indefinite)
nacelele (singular)
nacelei (indefinite)
nacelelor (singular)
nacelelor (singular)


dilema

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de dilemă.


ninsoare

o ninsoare (indefinite)
niște ninsori (singular)
unei ninsori (indefinite)
unor ninsori (singular)
ninsoarea (indefinite)
ninsorile (singular)
ninsorii (indefinite)
ninsorilor (singular)
ninsorilor (singular)


precipitație

Del francés précipitation, y este del francés medio precipitation, del latín praecipitationem, de praecipitare ('caer'), de praeceps, de prae- con caput ('cabeza').

o precipitație (indefinite)
niște precipitații (singular)
unei precipitații (indefinite)
unor precipitații (singular)
precipitația (indefinite)
precipitațiile (singular)
precipitației (indefinite)
precipitațiilor (singular)
precipitațiilor (singular)


moderație

Del francés modération, y este del francés antiguo moderacion, del latín moderationem, forma nominativa de moderatio, de moderatus, participio pasado de moderari.

o moderație (indefinite)
niște moderații (singular)
unei moderații (indefinite)
unor moderații (singular)
moderația (indefinite)
moderațiile (singular)
moderației (indefinite)
moderațiilor (singular)
moderațiilor (singular)


asimilare

o asimilare (indefinite)
niște asimilări (singular)
unei asimilări (indefinite)
unor asimilări (singular)
asimilarea (indefinite)
asimilările (singular)
asimilării (indefinite)
asimilărilor (singular)
asimilărilor (singular)


asimilație

Del francés assimilation, y este del francés antiguo assimilacion, a su vez del latín assimilationem, del nominativo assimilatio, el sustantivo de la acción del participio pasado de assimilare, de ad- y simulare ('simular'), de similis ('similar'), del latín antiguo semol ('junto').

o asimilație (indefinite)
niște asimilații (singular)
unei asimilații (indefinite)
unor asimilații (singular)
asimilația (indefinite)
asimilațiile (singular)
asimilației (indefinite)
asimilațiilor (singular)
asimilațiilor (singular)


neofobie

Del francés néophobie, y este del griego antiguo νέος ('nuevo') con φόβος ('miedo').

o neofobie (indefinite)
niște neofobii (singular)
unei neofobii (indefinite)
unor neofobii (singular)
neofobia (indefinite)
neofobiile (singular)
neofobiei (indefinite)
neofobiilor (singular)
neofobiilor (singular)


confesiune

Del francés confession, y este del francés medio confession, del francés antiguo confession, del latín cōnfessiōnem ('confesión'), del nominativo confessio, de cōnfessī (cōnfessus), de cōnfitērī ('reconocer'), de con- y fatērī ('admitir').

o confesiune (indefinite)
niște confesiuni (singular)
unei confesiuni (indefinite)
unor confesiuni (singular)
confesiunea (indefinite)
confesiunile (singular)
confesiunii (indefinite)
confesiunilor (singular)
confesiunilor (singular)


confirmație

Del francés confirmation, y este del francés antiguo confirmacion, del latín confirmationem, del nominativo confirmatio, un sustantivo de la acción de confirmare, de com- y firmare ('reforzar'), de firmus ('fuerte').

o confirmație (indefinite)
niște confirmații (singular)
unei confirmații (indefinite)
unor confirmații (singular)
confirmația (indefinite)
confirmațiile (singular)
confirmației (indefinite)
confirmațiilor (singular)
confirmațiilor (singular)


agresiune

Del francés aggression, y este del francés medio aggression, del latín aggressionem, del nominativo aggressio, de aggressī (aggressus) aggredī ('atacar'), de ad- y gradī ('caminar'), de gradus ('paso').

o agresiune (indefinite)
niște agresiuni (singular)
unei agresiuni (indefinite)
unor agresiuni (singular)
agresiunea (indefinite)
agresiunile (singular)
agresiunii (indefinite)
agresiunilor (singular)
agresiunilor (singular)


superioritate

Del francés supériorité, y este del francés antiguo superiorite, del latín medieval superioritas, de super ('sobre') y -itas, del protoindoeuropeo *uper.

o superioritate (indefinite)
niște superiorități (singular)
unei superiorități (indefinite)
unor superiorități (singular)
superioritatea (indefinite)
superioritățile (singular)
superiorității (indefinite)
superiorităților (singular)
superiorităților (singular)


iluminație

Del francés illumination, y este del latín illuminationem, del nominativo illuminatio, del participio pasado de illuminare, de in- y lumen, del genitivo luminis.

o iluminație (indefinite)
niște iluminații (singular)
unei iluminații (indefinite)
unor iluminații (singular)
iluminația (indefinite)
iluminațiile (singular)
iluminației (indefinite)
iluminațiilor (singular)
iluminațiilor (singular)


indicație

Del francés indication, y este del latín acusativo indicationem, del nominativo indicatio, un sustantivo de la acción del participio pasado de indicare, de in- y dicare ('proclamar'), de dicere ('decir').

o indicație (indefinite)
niște indicații (singular)
unei indicații (indefinite)
unor indicații (singular)
indicația (indefinite)
indicațiile (singular)
indicației (indefinite)
indicațiilor (singular)
indicațiilor (singular)


vitalitate

Del francés vitalité, y este del latín vitalitas, de vitalis ('vital'), de vita ('vida') y -alis.

o vitalitate (indefinite)
niște vitalități (singular)
unei vitalități (indefinite)
unor vitalități (singular)
vitalitatea (indefinite)
vitalitățile (singular)
vitalității (indefinite)
vitalităților (singular)
vitalităților (singular)


generalmente

Del francés généralement y del italiano generalmente.


explica

Del francés expliquer, y este del francés medio expliquer, del latín explicare, de ex- y plicare, de plico.


fiică

o fiică (indefinite)
niște fiice (singular)
unei fiice (indefinite)
unor fiice (singular)
fiica (indefinite)
fiicele (singular)
fiicei (indefinite)
fiicelor (singular)
fiicelor (singular)


plantație

Del francés plantation, y este del francés medio plantation, del latín plantationem, del nominativo plantatio, de plantare ('plantar'), de planta ('planta').

o plantație (indefinite)
niște plantații (singular)
unei plantații (indefinite)
unor plantații (singular)
plantația (indefinite)
plantațiile (singular)
plantației (indefinite)
plantațiilor (singular)
plantațiilor (singular)


creație

Del francés création, y este del francés antiguo creacion, del latín creationem, del nominativo creatio, un sustantivo de la acción del participio pasado de creare.

o creație (indefinite)
niște creații (singular)
unei creații (indefinite)
unor creații (singular)
creația (indefinite)
creațiile (singular)
creației (indefinite)
creațiilor (singular)
creațiilor (singular)


ocupație

Del francés occupation, y este del francés antiguo occupacion, del latín acusativo occupationem, del nominativo occupatio, un sustantivo de la acción del participio pasado de occupare, de ob ('sobre') y capere ('agarrar'), del protoindoeuropeo *kap-.

o ocupație (indefinite)
niște ocupații (singular)
unei ocupații (indefinite)
unor ocupații (singular)
ocupația (indefinite)
ocupațiile (singular)
ocupației (indefinite)
ocupațiilor (singular)
ocupațiilor (singular)


abreviație

Del francés abréviation, y este del francés medio abréviation, del latín tardío abbreviationem, del nominativo abbreviatio, un sustantivo de la acción del participio pasado de abbreviare, de ad y breviare, de brevis ('pequeño'), del protoindoeuropeo *mregh-wi-, de *mregh-u-.

o abreviație (indefinite)
niște abreviații (singular)
unei abreviații (indefinite)
unor abreviații (singular)
abreviația (indefinite)
abreviațiile (singular)
abreviației (indefinite)
abreviațiilor (singular)
abreviațiilor (singular)


redacție

Del francés rédaction, y este del latín redactionem, del nominativo redactio.

o redacție (indefinite)
niște redacții (singular)
unei redacții (indefinite)
unor redacții (singular)
redacția (indefinite)
redacțiile (singular)
redacției (indefinite)
redacțiilor (singular)
redacțiilor (singular)


sos

un sos (indefinite)
niște sosuri (singular)
unui sos (indefinite)
unor sosuri (singular)
sosul (indefinite)
sosurile (singular)
sosului (indefinite)
sosurilor (singular)
sosurilor (singular)


Vilhelm

Nombre de pila de varón, equivalente del español Guillermo


Alfons

Nombre de pila de varón, equivalente del español Alfonso.


gazelă

Del francés gazelle, y este del francés antiguo gazel, del arábico غزال.

o gazelă (indefinite)
niște gazele (singular)
unei gazele (indefinite)
unor gazele (singular)
gazela (indefinite)
gazelele (singular)
gazelei (indefinite)
gazelelor (singular)
gazelelor (singular)


gerbil

Del francés gerbille, y este del latín Gerbillus, del arábico يربوع.

un gerbil (indefinite)
niște gerbili (singular)
unui gerbil (indefinite)
unor gerbili (singular)
gerbilul (indefinite)
gerbilii (singular)
gerbilului (indefinite)
gerbililor (singular)
gerbilule (indefinite)
gerbililor (singular)


ai

Niște prieteni ai lui sunt interesanți.


ai

un ai (indefinite)
niște aii (singular)
unui ai (indefinite)
unor aii (singular)
aiul (indefinite)
aiii (singular)
aiului (indefinite)
aiilor (singular)
aiule (indefinite)
aiilor (singular)


cinteză

Incierta, posible onomatopeya o del latín cincitarehttp://ro.wiktionary.org/wiki/cintez%C4%83


energie

Del francés énergie, y este del francés medio energie, del latín tardío energia, del griego antiguo ἐνέργεια (enérgeia, 'actividad'), de ἐνεργός (energós, 'activo'), de ἐν- y ἔργον (érgon, 'trabajo'), del protoindoeuropeo *wérǵom.

o energie (indefinite)
niște energii (singular)
unei energii (indefinite)
unor energii (singular)
energia (indefinite)
energiile (singular)
energiei (indefinite)
energiilor (singular)
energiilor (singular)


persoană

o persoană (indefinite)
niște persoane (singular)
unei persoane (indefinite)
unor persoane (singular)
persoana (indefinite)
persoanele (singular)
persoanei (indefinite)
persoanelor (singular)
persoanelor (singular)


extracție

Del francés extraction, y este del francés antiguo estraction, del latín medieval extractionem, del nominativo extractio, de extrahere, de ex- y trahere, del protoindoeuropeo *tragh-.

o extracție (indefinite)
niște extracții (singular)
unei extracții (indefinite)
unor extracții (singular)
extracția (indefinite)
extracțiile (singular)
extracției (indefinite)
extracțiilor (singular)
extracțiilor (singular)


istorie

Del latín historia, y este del griego antiguo ἱστορία, de ἱστορεῖν ('inquerir').

o istorie (indefinite)
niște istorii (singular)
unei istorii (indefinite)
unor istorii (singular)
istoria (indefinite)
istoriile (singular)
istoriei (indefinite)
istoriilor (singular)
istoriilor (singular)


translație

Del francés translation, y este del francés antiguo translation, del latín translationem, de transferre, de trans- y ferre.

o translație (indefinite)
niște translații (singular)
unei translații (indefinite)
unor translații (singular)
translația (indefinite)
translațiile (singular)
translației (indefinite)
translațiilor (singular)
translațiilor (singular)


salivație

Del francés salivation, y este del latín salivationem, de salivare, de saliva, de origen incierto.

o salivație (indefinite)
niște salivații (singular)
unei salivații (indefinite)
unor salivații (singular)
salivația (indefinite)
salivațiile (singular)
salivației (indefinite)
salivațiilor (singular)
salivațiilor (singular)


astronomie

Del francés astronomie, y este del francés medio astronomie, del francés antiguo astrenomie o astronomie, del latín astronomia, del griego antiguo ἀστρονομία, de ἄστρον ('estrella') y νόμος ('ley').

o astronomie (indefinite)
niște astronomi (singular)
unei astronomi (indefinite)
unor astronomi (singular)
astronomi (indefinite)
astronomi (singular)
astronomi (indefinite)
astronomi (singular)
astronomi (indefinite)
astronomi (singular)


bifurcație

o bifurcație (indefinite)
niște bifurcații (singular)
unei bifurcații (indefinite)
unor bifurcații (singular)
bifurcația (indefinite)
bifurcațiile (singular)
bifurcației (indefinite)
bifurcațiilor (singular)
bifurcațiilor (singular)


abducție

Del francés abduction, y este del latín abductionem, del nominativo abductio, un sustantivo de la acción de abducere, de ab- y ducere.

o abducție (indefinite)
niște abducții (singular)
unei abducții (indefinite)
unor abducții (singular)
abducția (indefinite)
abducțiile (singular)
abducției (indefinite)
abducțiilor (singular)
abducțiilor (singular)


promoție

Del francés promotion, y este del francés antiguo promotion, del latín promotionem, un sustantivo de la acción del participio pasado de promovere, de pro- y movere ('mover')

o promoție (indefinite)
niște promoții (singular)
unei promoții (indefinite)
unor promoții (singular)
promoția (indefinite)
promoțiile (singular)
promoției (indefinite)
promoțiilor (singular)
promoțiilor (singular)


masticație

Del francés mastication, y este del francés antiguo masticacion del latín masticationem, un sustantivo de la acción del verbo masticare.

o masticație (indefinite)
niște masticații (singular)
unei masticații (indefinite)
unor masticații (singular)
masticația (indefinite)
masticațiile (singular)
masticației (indefinite)
masticațiilor (singular)
masticațiilor (singular)


amputație

Del francés amputation, y este del francés medio amputation, del latín amputationem, del verbo amputare ('amputar'), de ambi- y putare ('podar').

o amputație (indefinite)
niște amputații (singular)
unei amputații (indefinite)
unor amputații (singular)
amputația (indefinite)
amputațiile (singular)
amputației (indefinite)
amputațiilor (singular)
amputațiilor (singular)


dansa

Del francés danser, y este del francés medio danser o danser, del francés antiguo dancier, de un origen incierto.


taxație

Del francés taxation, y este del francés antiguo taxacion del latín taxationem, del nominativo taxatio, del participio pasado de taxare.

o taxație (indefinite)
niște taxații (singular)
unei taxații (indefinite)
unor taxații (singular)
taxația (indefinite)
taxațiile (singular)
taxației (indefinite)
taxațiilor (singular)
taxațiilor (singular)


opoziție

Del francés opposition, y este del francés antiguo oposicion, del latín oppositionem (del nominativo oppositio), un sustantivo de la acción del participio pasado de opponere, de ob- y ponere ('poner').

o opoziție (indefinite)
niște opoziții (singular)
unei opoziții (indefinite)
unor opoziții (singular)
opoziția (indefinite)
opozițiile (singular)
opoziției (indefinite)
opozițiilor (singular)
opozițiilor (singular)


adopție

Del francés adoption, y este del francés antiguo adopcion, del latín adoptionem (del nominativo adoptio), un sustantivo de la acción del participio pasado de adoptare, de ad- y optare ('escoger').

o adopție (indefinite)
niște adopții (singular)
unei adopții (indefinite)
unor adopții (singular)
adopția (indefinite)
adopțiile (singular)
adopției (indefinite)
adopțiilor (singular)
adopțiilor (singular)


terminație

Del francés terminaison, y este del francés antiguo terminacion, del latín terminationem (del nominativo terminatio), del participio pasado de terminare ('limitar').

o terminație (indefinite)
niște terminații (singular)
unei terminații (indefinite)
unor terminații (singular)
terminația (indefinite)
terminațiile (singular)
terminației (indefinite)
terminațiilor (singular)
terminațiilor (singular)


abstracție

Del francés abstraction, y este del francés antiguo abstraction, del latín abstractionem (del nominativo abstractio), un sustantivo de la acción del participio pasado de abstrahere, de abs- y trahere.

o abstracție (indefinite)
niște abstracții (singular)
unei abstracții (indefinite)
unor abstracții (singular)
abstracția (indefinite)
abstracțiile (singular)
abstracției (indefinite)
abstracțiilor (singular)
abstracțiilor (singular)


accelerație

Del francés accélération, y este del latín accelerationem (del nominativo acceleratio), un sustantivo de la acción del participio pasado de accelerare, de ad- y celerare, de celer.

o accelerație (indefinite)
niște accelerații (singular)
unei accelerații (indefinite)
unor accelerații (singular)
accelerația (indefinite)
accelerațiile (singular)
accelerației (indefinite)
accelerațiilor (singular)
accelerațiilor (singular)


accepție

Del francés acception, y este del latín acceptionem (del nominativo acceptio), un sustantivo de la acción del participio pasado de acceptare, un frecuentativo de accipere, de ad- y capere, del protoindoeuropeo *kap-.

o accepție (indefinite)
niște accepții (singular)
unei accepții (indefinite)
unor accepții (singular)
accepția (indefinite)
accepțiile (singular)
accepției (indefinite)
accepțiilor (singular)
accepțiilor (singular)


regiune

Del latín regionem, y este de regere ('dirigir').

o regiune (indefinite)
niște regiune (singular)
unei regiune (indefinite)
unor regiune (singular)
regiunea (indefinite)
regiunele (singular)
regiunei (indefinite)
regiunelor (singular)
regiunelor (singular)


alotropic

alotropic
alotropici (masculine)
alotropică (feminine)
alotropice
alotropic
alotropici (masculine)
alotropice (feminine)
alotropice
alotropicul
alotropicii (masculine)
alotropica (feminine)
alotropicele
alotropicului
alotropicilor (masculine)
alotropicei (feminine)
alotropicelor
alotropicilor (masculine)
alotropicelor


național

Del francés national, y este del francés medio national, del latín nationalis.

național
naționali (masculine)
națională (feminine)
naționale
național
naționali (masculine)
naționale (feminine)
naționale
naționalul
naționalii (masculine)
naționala (feminine)
naționalele
naționalului
naționalilor (masculine)
naționalei (feminine)
naționalelor
naționalilor (masculine)
naționalelor


geografie

Del francés géographie, y este del francés medio géographie, del latín geographia, del griego antiguo γεωγραφία, de γεω- y -γραφία.

o geografie (indefinite)
niște geografii (singular)
unei geografii (indefinite)
unor geografii (singular)
geografia (indefinite)
geografiile (singular)
geografiei (indefinite)
geografiilor (singular)
geografiilor (singular)


relație

Del francés relation, y este del francés antiguo relacion, del latín relationem (del nominativo relatio), de relatus, de re- y latus.

o relație (indefinite)
niște relații (singular)
unei relații (indefinite)
unor relații (singular)
relația (indefinite)
relațiile (singular)
relației (indefinite)
relațiilor (singular)
relațiilor (singular)


restaurație

o restaurație (indefinite)
niște restaurații (singular)
unei restaurații (indefinite)
unor restaurații (singular)
restaurația (indefinite)
restaurațiile (singular)
restaurației (indefinite)
restaurațiilor (singular)
restaurațiilor (singular)


reconstrucție

Del francés reconstruction, y este de re- y construction.

o reconstrucție (indefinite)
niște reconstrucții (singular)
unei reconstrucții (indefinite)
unor reconstrucții (singular)
reconstrucția (indefinite)
reconstrucțiile (singular)
reconstrucției (indefinite)
reconstrucțiilor (singular)
reconstrucțiilor (singular)


fortificație

Del francés fortification, y este del francés medio fortification, del latín tardío fortificationem (del nominativo fortificatio), un sustantivo de la acción del participio pasado de fortificare, de fortis ('fuerte') y facere ('hacer').

o fortificație (indefinite)
niște fortificații (singular)
unei fortificații (indefinite)
unor fortificații (singular)
fortificația (indefinite)
fortificațiile (singular)
fortificației (indefinite)
fortificațiilor (singular)
fortificațiilor (singular)


prietenie

o prietenie (indefinite)
niște prietenii (singular)
unei prietenii (indefinite)
unor prietenii (singular)
prietenia (indefinite)
prieteniile (singular)
prieteniei (indefinite)
prieteniilor (singular)
prieteniilor (singular)


colecție

Del francés collection, y este del francés antiguo collection, del latín collectionem (del nominativo collectio), un sustantivo de la acción de colligere, de com- y legere, del protoindoeuropeo *leg-.

o colecție (indefinite)
niște colecții (singular)
unei colecții (indefinite)
unor colecții (singular)
colecția (indefinite)
colecțiile (singular)
colecției (indefinite)
colecțiilor (singular)
colecțiilor (singular)


stereotipic

stereotipic
stereotipici (masculine)
stereotipică (feminine)
stereotipice
stereotipic
stereotipici (masculine)
stereotipice (feminine)
stereotipice
stereotipicul
stereotipicii (masculine)
stereotipica (feminine)
stereotipicele
stereotipicului
stereotipicilor (masculine)
stereotipicei (feminine)
stereotipicelor
stereotipicilor (masculine)
stereotipicelor


identic

Del francés identique, y este del francés medio identique, del latín medieval identicus, del latín tardío identitas (& -icus), del latín idem (de id) y -dem.

identic
identici (masculine)
identică (feminine)
identice
identic
identici (masculine)
identice (feminine)
identice
identicul
identicii (masculine)
identica (feminine)
identicele
identicului
identicilor (masculine)
identicei (feminine)
identicelor
identicilor (masculine)
identicelor


trăsătură

o trăsătură (indefinite)
niște trăsături (singular)
unei trăsături (indefinite)
unor trăsături (singular)
trăsătura (indefinite)
trăsăturile (singular)
trăsăturii (indefinite)
trăsăturilor (singular)
trăsăturilor (singular)


extincție

Del francés extinction, y este del latín extinctionem o exstinctionem, de extinguere o exstinguere, de ex- y stinguere, del protoindoeuropeo *steig-.

o extincție (indefinite)
niște extincții (singular)
unei extincții (indefinite)
unor extincții (singular)
extincția (indefinite)
extincțiile (singular)
extincției (indefinite)
extincțiilor (singular)
extincțiilor (singular)


distincție

Del francés distinction, y este del francés medio distinction, del francés antiguo distinction, del latín distinctionem (del nominativo distinctio), del participio pasado de distinguere ('separar'), de dis- y stinguere ('extinguir'), del protoindoeuropeo *steig-.

o distincție (indefinite)
niște distincții (singular)
unei distincții (indefinite)
unor distincții (singular)
distincția (indefinite)
distincțiile (singular)
distincției (indefinite)
distincțiilor (singular)
distincțiilor (singular)


injecție

Del francés injection, y este del francés medio iniection, del latín iniectionem (del nominativo iniectio), del participio pasado de inicere, de in- y icere, de iacere ('lanzar'), del protoindoeuropeo *ye- ('hacer').

o injecție (indefinite)
niște injecții (singular)
unei injecții (indefinite)
unor injecții (singular)
injecția (indefinite)
injecțiile (singular)
injecției (indefinite)
injecțiilor (singular)
injecțiilor (singular)


dezvoltare

o dezvoltare (indefinite)
niște dezvoltări (singular)
unei dezvoltări (indefinite)
unor dezvoltări (singular)
dezvoltarea (indefinite)
dezvoltările (singular)
dezvoltării (indefinite)
dezvoltărilor (singular)
dezvoltărilor (singular)


enciclopedie

Del francés encyclopédie, y este del latín encyclopaedia, del griego antiguo ἐν κύκλῳ παιδεία.

o enciclopedie (indefinite)
niște enciclopedii (singular)
unei enciclopedii (indefinite)
unor enciclopedii (singular)
enciclopedia (indefinite)
enciclopediile (singular)
enciclopediei (indefinite)
enciclopediilor (singular)
enciclopediilor (singular)


consultație

Del francés consultation, y este del francés medio consultation, del latín consultationem (del nominativo consultatio), del participio pasado de consultare, un frecuentativo de consulere ('deliberar'), de com- y *selere, del protoindoeuropeo *sal- ('tener').

o consultație (indefinite)
niște consultații (singular)
unei consultații (indefinite)
unor consultații (singular)
consultația (indefinite)
consultațiile (singular)
consultației (indefinite)
consultațiilor (singular)
consultațiilor (singular)


indolență

Del francés indolence, y este del latín indolentia, del substantivo indolentem (del nominativo indolens), de in- y dolentem (del nominativo dolens), de dolere.

o indolență (indefinite)
niște indolențe (singular)
unei indolențe (indefinite)
unor indolențe (singular)
indolența (indefinite)
indolențele (singular)
indolenței (indefinite)
indolențelor (singular)
indolențelor (singular)


chirurgie

Del francés chirurgie, y este del francés medio chirurgie, del francés antiguo surgerie, una contracción de serurgerie, del latín tardío chirurgia, del griego antiguo χειρουργία, de χειρουργός, de χείρ ('mano') y ἔργον ('obra').

o chirurgie (indefinite)
niște chirurgii (singular)
unei chirurgii (indefinite)
unor chirurgii (singular)
chirurgia (indefinite)
chirurgiile (singular)
chirurgiei (indefinite)
chirurgiilor (singular)
chirurgiilor (singular)


robinet

Del francés robinet, y este del francés medio robinet, del francés -et.

un robinet (indefinite)
niște robineți (singular)
unui robinet (indefinite)
unor robineți (singular)
robinetul (indefinite)
robineții (singular)
robinetului (indefinite)
robineților (singular)
robinetule (indefinite)
robineților (singular)
un robinet (indefinite)
niște robinete (singular)
unui robinet (indefinite)
unor robinete (singular)
robinetul (indefinite)
robinetele (singular)
robinetului (indefinite)
robinetelor (singular)
robinetelor (singular)


explicași

Segunda persona del singular del pretérito indefinido de indicativo de explica


detenție

Del francés détention, y este del francés medio détention, del latín tardío detentionem (del nominativo detentio), del participio pasado de detinere ('detener'), de de- y tenere ('tener'), del protoindoeuropeo *ten- ('estirar').

o detenție (indefinite)
niște detenții (singular)
unei detenții (indefinite)
unor detenții (singular)
detenția (indefinite)
detențiile (singular)
detenției (indefinite)
detențiilor (singular)
detențiilor (singular)


colonie

Del francés colonie, y este del francés medio colonie, del latín colonia, del latín colonus, del latín colere, del protoindoeuropeo *kwel-.

o colonie (indefinite)
niște colonii (singular)
unei colonii (indefinite)
unor colonii (singular)
colonia (indefinite)
coloniile (singular)
coloniei (indefinite)
coloniilor (singular)
coloniilor (singular)


filozofa

Del francés philosopher, y este del latín philosophari, del griego antiguo.


carte

Del latín chartās ('papeles'), y este del latín chartam ('papel'), del griego antiguo χάρτης (khártēs, 'papel').

carte (indefinite)
cărți (singular)
cărți (indefinite)
cărți (singular)
cartea (indefinite)
cărțile (singular)
cărții (indefinite)
cărților (singular)
cărților (singular)


carte

Forma del nominativo y acusativo plural de cartă.

Forma del genitivo y dativo singular de cartă.

Forma del genitivo y dativo plural de cartă.


dame

Forma del nominativo y acusativo plural de damă.

Forma del genitivo y dativo singular de damă.

Forma del genitivo y dativo plural de damă.


timpul costă bani

(El tiempo cuesta dinero) El tiempo es oro.


hârciog

Del húngaro hörcsög, y este del eslavo eclesiástico antiguo.

ciureci

Hámster vulgar, hámster europeo, cerdo del centeno.

un hârciog (indefinite)
niște hârciogi (singular)
unui hârciog (indefinite)
unor hârciogi (singular)
hârciogul (indefinite)
hârciogii (singular)
hârciogului (indefinite)
hârciogilor (singular)
hârciogule (indefinite)
hârciogilor (singular)


etimologia

Forma del nominativo definido singular de etimologie.

Forma del acusativo definido singular de etimologie.


actriță

o actriță (indefinite)
niște actrițe (singular)
unei actrițe (indefinite)
unor actrițe (singular)
actrița (indefinite)
actrițele (singular)
actriței (indefinite)
actrițelor (singular)
actrițelor (singular)


fabricație

Del francés fabrication, y este del francés medio fabrication, del latín fabricationem (del nominativo fabricatio), del participio pasado de fabricare ('construir'), de fabrica, de faber ('menestral'), del protoindoeuropeo *dhabh-.

o fabricație (indefinite)
niște fabricații (singular)
unei fabricații (indefinite)
unor fabricații (singular)
fabricația (indefinite)
fabricațiile (singular)
fabricației (indefinite)
fabricațiilor (singular)
fabricațiilor (singular)


celebrație

Del francés célébration, y este del francés medio celebration, del latín celebrationem (del nominativo celebratio), del participio pasado de celebrare, de celeber ('populoso').

o celebrație (indefinite)
niște celebrații (singular)
unei celebrații (indefinite)
unor celebrații (singular)
celebrația (indefinite)
celebrațiile (singular)
celebrației (indefinite)
celebrațiilor (singular)
celebrațiilor (singular)


autosuficiente

Forma del nominativo y acusativo plural femenino de autosuficient.

Forma del genitivo y dativo singular femenino de autosuficient.

Forma del genitivo y dativo plural femenino de autosuficient.


socialism

Del francés socialisme ('socialismo') y del alemán Sozialismus ('socialismo').

anticomunism

Socialismo (revolución contra el estado y las clases).

un socialism (indefinite)
niște socialisme (singular)
unui socialism (indefinite)
unor socialisme (singular)
socialismul (indefinite)
socialismele (singular)
socialismului (indefinite)
socialismelor (singular)
socialismelor (singular)


atmosferă

Del francés atmosphère, y este del griego antiguo ἀτμός (atmós) y σφαῖρα (sphaĩra, 'esfera').

o atmosferă (indefinite)
niște atmosfere (singular)
unei atmosfere (indefinite)
unor atmosfere (singular)
atmosfera (indefinite)
atmosferele (singular)
atmosferei (indefinite)
atmosferelor (singular)
atmosferelor (singular)


frecare

o frecare (indefinite)
niște frecări (singular)
unei frecări (indefinite)
unor frecări (singular)
frecarea (indefinite)
frecările (singular)
frecării (indefinite)
frecărilor (singular)
frecărilor (singular)


alchimie

Del francés alchimie, y este del francés medio alchimie, del francés antiguo alchimie, del francés antiguo alquemie, del latín medieval alkimia, del árabe الكيمياء (āl-kymyāʾ), del griego antiguo χυμεία (chyeía), de un origen incierto.

o alchimie (indefinite)
niște alchimii (singular)
unei alchimii (indefinite)
unor alchimii (singular)
alchimia (indefinite)
alchimiile (singular)
alchimiei (indefinite)
alchimiilor (singular)
alchimiilor (singular)


verișor

un verișor (indefinite)
niște verișori (singular)
unui verișor (indefinite)
unor verișori (singular)
verișorul (indefinite)
verișorii (singular)
verișorului (indefinite)
verișorilor (singular)
verișorule (indefinite)
verișorilor (singular)


rezervație

Del francés réservation, y este del francés medio reservation, del latín reservationem (del nominativo reservatio), del verbo reservare, de re- y servare ('preservar'), del protoindoeuropeo *ser- ('proteger').

o rezervație (indefinite)
niște rezervații (singular)
unei rezervații (indefinite)
unor rezervații (singular)
rezervația (indefinite)
rezervațiile (singular)
rezervației (indefinite)
rezervațiilor (singular)
rezervațiilor (singular)


bianual

bianual
bianuali (masculine)
bianuală (feminine)
bianuale
bianual
bianuali (masculine)
bianuale (feminine)
bianuale
bianualul
bianualii (masculine)
bianuala (feminine)
bianualele
bianualului
bianualilor (masculine)
bianualei (feminine)
bianualelor
bianualilor (masculine)
bianualelor


destinație

Del francés destination ('destinación'), y este del francés medio destination, del latín destinationem ('prepósito') (del nominativo destinatio), del participio pasado de destinare ('determinar'), de de- y -stinare, del protoindoeuropeo *sta- ('estar de pie').

o destinație (indefinite)
niște destinații (singular)
unei destinații (indefinite)
unor destinații (singular)
destinația (indefinite)
destinațiile (singular)
destinației (indefinite)
destinațiilor (singular)
destinațiilor (singular)


steluță

Del latín stella, y este del protoindoeuropeo *h₂stḗr.

o steluță (indefinite)
niște steluțe (singular)
unei steluțe (indefinite)
unor steluțe (singular)
steluța (indefinite)
steluțele (singular)
steluței (indefinite)
steluțelor (singular)
steluțelor (singular)


oi

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural de oaie.

Forma del genitivo y dativo singular de oaie.


oi

Primera persona del singular (eu) del presente de indicativo de vrea.

Oi merge-n București mâine.

Segunda persona del singular (tu) del presente de indicativo de vrea.

Crezi că oi vrea ceva de băut mai târziu?


pauper

pauper
pauperi (masculine)
pauperă (feminine)
paupere
pauper
pauperi (masculine)
paupere (feminine)
paupere
pauperul
pauperii (masculine)
paupera (feminine)
pauperele
pauperului
pauperilor (masculine)
pauperei (feminine)
pauperelor
pauperilor (masculine)
pauperelor


căluț

un căluț (indefinite)
niște căluți (singular)
unui căluț (indefinite)
unor căluți (singular)
căluțul (indefinite)
căluții (singular)
căluțului (indefinite)
căluților (singular)
căluțule (indefinite)
căluților (singular)


pragmatic

Del francés pragmatique, y este del francés medio pragmatique, del latín pragmaticus, del griego antiguo πραγματικός (pragmatikós), de πρᾶγμα (prãgma, 'asunto') (del genitivo πράγματος (prágmatos)), del infinitivo πράττειν (práttein, 'actuar') o del infinitivo πράσσειν (prássein, 'actuar').

pragmatic
pragmatici (masculine)
pragmatică (feminine)
pragmatice
pragmatic
pragmatici (masculine)
pragmatice (feminine)
pragmatice
pragmaticul
pragmaticii (masculine)
pragmatica (feminine)
pragmaticele
pragmaticului
pragmaticilor (masculine)
pragmaticei (feminine)
pragmaticelor
pragmaticilor (masculine)
pragmaticelor


amurg

un amurg (indefinite)
niște amurguri (singular)
unui amurg (indefinite)
unor amurguri (singular)
amurgul (indefinite)
amurgurile (singular)
amurgului (indefinite)
amurgurilor (singular)
amurgurilor (singular)


artificiu

Del francés artifice, y este del francés medio artifice ('destreza'), del latín artificium, de artifex (del gentivio artificis), de ars ('arte') y facere ('hacer'), del protoindoeuropeo *dhe-.

un artificiu (indefinite)
niște artificii (singular)
unui artificiu (indefinite)
unor artificii (singular)
artificiul (indefinite)
artificiile (singular)
artificiului (indefinite)
artificiilor (singular)
artificiilor (singular)


apartament

Del francés appartement, y este del francés medio appartement, del italiano appartimento, del italiano appartere, del italiano parte, del latín partem (del nominativo pars), del protoindoeuropeo *pere-.

un apartament (indefinite)
niște apartamente (singular)
unui apartament (indefinite)
unor apartamente (singular)
apartamentul (indefinite)
apartamentele (singular)
apartamentului (indefinite)
apartamentelor (singular)
apartamentelor (singular)


astronomia

Forma del nominativo definido singular de astronomie.

Forma del acusativo definido singular de astronomie.


poziție

Del francés position, y este del francés medio position, del francés antiguo posicion, del latín positionem, y este del participio pasado de ponere ('poner'), del protoindoeuropeo *po-s(i)nere, de *apo- y *sinere.

o poziție (indefinite)
niște poziții (singular)
unei poziții (indefinite)
unor poziții (singular)
poziția (indefinite)
pozițiile (singular)
poziției (indefinite)
pozițiilor (singular)
pozițiilor (singular)


cucumăr

un cucumăr (indefinite)
niște cucumări (singular)
unui cucumăr (indefinite)
unor cucumări (singular)
cucumărul (indefinite)
cucumării (singular)
cucumărului (indefinite)
cucumărilor (singular)
cucumărule (indefinite)
cucumărilor (singular)


castravete

Del búlgaro краставица.

un castravete (indefinite)
niște castraveți (singular)
unui castravete (indefinite)
unor castraveți (singular)
castravetele (indefinite)
castraveții (singular)
castravetelui (indefinite)
castraveților (singular)
castravete (indefinite)
castraveților (singular)


dimpotrivă

Del prefijo de- y împotrivă, y este de îm- y potrivă.

Al contrario, contrariamente u opuestamente.