corn

Del latín cornū, con el mismo significado


car

un car
niște care (singular)
unui car
unor care (singular)
carul
carele (singular)
carului
carelor (singular)
carelor (singular)


car

un car
niște caruri (singular)
unui car
unor caruri (singular)
carul
carurile (singular)
carului
carurilor (singular)
carurilor (singular)


ir

un ir
niște iruri (singular)
unui ir
unor iruri (singular)
irul
irurile (singular)
irului
irurilor (singular)
irurilor (singular)


este

Tercera persona del singular (ea, el) del presente de indicativo de fi.

Ea este o femeie foarte frumoasă.

ejemplo

:*Ejemplo: Ea este o femeie foarte frumoasă.→ Ella es una mujer hermosísima.


adulto

Forma del vocativo femenino singular de adult.


ce

Del latín quid, y este del protoitálico *kʷid, del protoindoeuropeo *kʷid.

Ce vrei să faci?


familia

Forma del nominativo definido singular de familie, "la familia".

Forma del acusativo definido singular de familie.


dar

Compuesto de de e iară. Igualmente se pudo derivar del rumano *deară, del latín de y vērō y dē, eā y rē. Véase también doar.

Mas, pero (aun así, con todo, con todo eso, con todo esto, no obstante, sin embargo).


dar

un dar
niște daruri (singular)
unui dar
unor daruri (singular)
darul
darurile (singular)
darului
darurilor (singular)
darurilor (singular)


ser

un ser
niște seruri (singular)
unui ser
unor seruri (singular)
serul
serurile (singular)
serului
serurilor (singular)
serurilor (singular)


dentista

Forma del nominativo definido singular de dentistă.

Forma del acusativo definido singular de dentistă.


amor

Del italiano amore ("amor") y del latín amōrem ("amor").

etimología

un amor
niște amoruri (singular)
unui amor
unor amoruri (singular)
amorul
amorurile (singular)
amorului
amorurilor (singular)
amorurilor (singular)


o

Forma del acusativo átono de pronombre femenino para la tercera persona del singular, la.


o

Tercera persona del singular del presente de indicativo de vrea.


ascensor

un ascensor
niște ascensoare (singular)
unui ascensor
unor ascensoare (singular)
ascensorul
ascensoarele (singular)
ascensorului
ascensoarelor (singular)
ascensoarelor (singular)


mai

Del latín malleum ("martillo"), y este del protoindoeuropeo *melh₂-.

un mai
niște maiuri (singular)
unui mai
unor maiuri (singular)
maiul
maiurile (singular)
maiului
maiurilor (singular)
maiurilor (singular)

Almádena, bastón, garrote, mandarria o mazo.


enciclopedia

Forma del nominativo definido singular de enciclopedie.

Forma del acusativo definido singular de enciclopedie.


pueril

Del latín puerilis, y este de puer, "niño", en última instancia del protoindoeuropeo *pu-, "poco"


casa

Forma del nominativo definido singular de casă.

Forma del acusativo definido singular de casă.


color

color
colori (masculine)
coloră (feminine)
colore
color
colori (masculine)
colore (feminine)
colore
colorul
colorii (masculine)
colora (feminine)
colorele
colorului
colorilor (masculine)
colorei (feminine)
colorelor
colorilor (masculine)
colorelor


absurd

Del francés absurde, y este del francés medio absurde, del latín absurdus, del latín surdus, del protoindoeuropeo *swer-.

absurd
absurzi (masculine)
absurdă (feminine)
absurde
absurd
absurzi (masculine)
absurde (feminine)
absurde
absurdul
absurzii (masculine)
absurda (feminine)
absurdele
absurdului
absurzilor (masculine)
absurdei (feminine)
absurdelor
absurzilor (masculine)
absurdelor


Bolivia

Del español Bolivia, y este del apellido del libertador Simón Bolívar.


sibarita

Forma del nominativo definido femenino plural de sibarit.

Forma del acusativo definido femenino plural de sibarit.

Forma del genitivo definido femenino singular de sibarit.

Forma del dativo definido femenino singular de sibarit.

Forma del genitivo definido femenino plural de sibarit.

Forma del dativo definido femenino plural de sibarit.


sibarita

Forma del nominativo definido singular de sibarită.

Forma del acusativo definido singular de sibarită.


con

un con
niște conuri (singular)
unui con
unor conuri (singular)
conul
conurile (singular)
conului
conurilor (singular)
conurilor (singular)


de

De (introduce el sustantivo que se aplica a un adjetivo o participio pasado).


trafic

un trafic
niște traficuri (singular)
unui trafic
unor traficuri (singular)
traficul
traficurile (singular)
traficului
traficurilor (singular)
traficurilor (singular)


fonda

Del latín fundare, y este del latín fundus, "fondo", a su vez del protoindoeuropeo *bʰudʰ-mn.


Burkina Faso

Del mossi burkĩna, y del diula faso. Acuñado por Thomas Sankara.


vida

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular femenino de vid.


cultura

Forma del nominativo definido singular de cultură.

Forma del acusativo definido singular de cultură.


lui

Del latín vulgar *illūi ("le"), y este del latín ille.

Au ceasul lui?


vis

un vis
niște vise (singular)
unui vis
unor vise (singular)
visul
visele (singular)
visului
viselor (singular)
viselor (singular)
un vis
niște visuri (singular)
unui vis
unor visuri (singular)
visul
visurile (singular)
visului
visurilor (singular)
visurilor (singular)


cel

Precede un adjetivo que determina un sustantivo con artículo o un nombre sustantivo personal sin artículo.

Sucedido por mai para formar el superlativo relativo.


hotel

Del francés hôtel, y este del francés medio hostel, del francés antiguo hostel u ostel, del latín hospitale, del latín hospitalis, del latín hospitis.

un hotel
niște hotele (singular)
unui hotel
unor hotele (singular)
hotelul
hotelele (singular)
hotelului
hotelelor (singular)
hotelelor (singular)
un hotel
niște hoteluri (singular)
unui hotel
unor hoteluri (singular)
hotelul
hotelurile (singular)
hotelului
hotelurilor (singular)
hotelurilor (singular)

Hotel, albergue, hostal, hostería, posada.


campus

Del inglés campus ("campus"), y este del latín campus ("llanura").

un campus
niște campusuri (singular)
unui campus
unor campusuri (singular)
campusul
campusurile (singular)
campusului
campusurilor (singular)
campusurilor (singular)


entropie

Del francés entropie, y este del griego antiguo ἐντροπία.

o entropie
niște entropii (singular)
unei entropii
unor entropii (singular)
entropia
entropiile (singular)
entropiei
entropiilor (singular)
entropiilor (singular)


geometrie

Del francés géométrie, y este del francés medio geometrie, del francés antiguo geometrie, del latín geometria, del griego antiguo γεωμετρία, de γεω- y -μετρία, de -μετρος, de μέτρον, del protoindoeuropeo *me-.

o geometrie
niște geometrii (singular)
unei geometrii
unor geometrii (singular)
geometria
geometriile (singular)
geometriei
geometriilor (singular)
geometriilor (singular)


cobra

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de cobră.


hiena

Forma del nominativo definido singular de hienă.

Forma del acusativo definido singular de hienă.


problema

cirílico moldavo, hoy solo usado en Transnistria

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de problemă.


africano

Forma del vocativo singular femenino de african.


africano

Forma del vocativo singular de africană.


glacial

Del francés glacial ("glacial"), y este del francés medio glacial ("glacial"), del latín glaciālem ("glacial"), de glacies ("hielo").

glacial
glaciali (masculine)
glacială (feminine)
glaciale
glacial
glaciali (masculine)
glaciale (feminine)
glaciale
glacialul
glacialii (masculine)
glaciala (feminine)
glacialele
glacialului
glacialilor (masculine)
glacialei (feminine)
glacialelor
glacialilor (masculine)
glacialelor


pandeism

Fusión de los términos panteísmo y deísmo, a su vez del griego πάν (pan), "todo" y el latín deus, "dios"


al

Del, de lo; de. (Artículo indicando posesión, a las veces sin traducción en castellano.)


albo

Forma del vocativo femenino singular de alb.


pula

Sunt obosit, în pula mea!


pula

Del setsuana pula, del sotho norteño pula y del sesoto pula ("lluvia").


pula

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de pulă.


tatu

Del francés tatou y este del español tatú, a su vez del guaraní tatu.

tatu
tatu (singular)
tatu
tatu (singular)
tatuul
tatuului
tatuule


hidrofobia

Forma del nominativo definido singular de hidrofobie.

Forma del acusativo definido singular de hidrofobie.


pire

un pire
niște pireuri (singular)
unui pire
unor pireuri (singular)
pireul
pireurile (singular)
pireului
pireurilor (singular)
pireurilor (singular)


pare

Tercera persona del singular (ella, él, ello; usted, 2.ª persona) del presente de indicativo de părea ("parecer").


sămânță

Del latín tardío sementia, de sementis. Compárese el español simiente.


mic

Del latín vulgar (sur-italiano) *mīkkus ‘pequeño’, tomado del dórico μῑκκός (mīkkós), variante del griego antiguo μικρός (mikrós). Compárese el italiano miccino ‘poco’, el calabrés miccu ‘cuerpo pequeño y delgado’ y el siciliano nicu ‘pequeño’.

Del latín vulgar (sur-italiano) *''mīkkus''


cinci

Del latín vulgar *cinque ("cinco"), y este del latín quīnque ("cinco"), del protoitálico *kʷenkʷe ("cinco"), del protoindoeuropeo *penkʷe ("cinco"). Compárese el arrumano tsints ("cinco").


niște

Del latín nesciō ("no sé") y quid ("qué cosa").

ejemplo

:*Ejemplo: Constantin va duce o campanie contra vizigoților la nord de Dunăre, restaurând pentru o vreme niște părți din fosta provincie romană Dacia.→ Constantino deseaba dirigir una campaña contra los visigodos del septentrión de Danubio, restaurando, por una vez, unas partes de la antigua provincia romana Dacia.


puțin

Del latín vulgar *putinus, alteración del latín pitinnus ‘pequeñito’, influido por el clásico putus ‘niñito’ o putillus ‘pequeñito’. Compárese el arumano putsãn y el meglenorumano puțǫn; el albanés picërr, el logudorés antiguo pithinnu y el tarentino piččinnu.


împinge

Del latín impingere ("chocar"), "rechazar"


mamă

o mamă
niște mame (singular)
unei mame
unor mame (singular)
mama
mamele (singular)
mamei
mamelor (singular)
mamelor (singular)


câine

un câine
niște câini (singular)
unui câine
unor câini (singular)
câinele
câinii (singular)
câinelui
câinilor (singular)
câine
câinilor (singular)


ceață

Del latín tardío caecia, de caecus ("ciego")


și

Del latín sīc ("así"). Cognado del arrumano shi.


gheață

Del latín vulgar *glacia ("hielo"), de glacies


fulg

un fulg
niște fulgi (singular)
unui fulg
unor fulgi (singular)
fulgul
fulgii (singular)
fulgului
fulgilor (singular)
fulgule
fulgilor (singular)


femeie

Del latín familiam ("familia"). El significado antiguo de la palabra familia en rumano se ha perdido casi por completo, y ha sido remplazado por el neologismo familie. Compárse el arrumano fumealji, que conservó el sentido de familia. A pesar de las semejanzas fonéticas y semánticas, no hay relación entre esta y el latín femella, y es improbable que aquella palabra influyó la evolución semántica en el rumano moderno porque las formas más antiguas de femeie no tuvieron este sentido de mujer y los otros idiomas balcorromances tampoco tienen este sentido. Igualmente no es relacionado al latín femina, que produjeron algunos supuestos «cognados» en los idiomas italo-occidentales que comportan solo similaridades superficiales. Para la evolución semántica semejante, véase el albanés fëmijë.

femeie
femei (singular)
femei
femei (singular)
femeia
femeile (singular)
femeii
femeilor (singular)
femeilor (singular)


cenușă

Del latín *cinusia, de cinis. Compárese el español ceniza o el portugués cinza


ficat

un ficat
niște ficati (singular)
unui ficat
unor ficati (singular)
ficatul
ficatii (singular)
ficatului
ficatilor (singular)
ficatule
ficatilor (singular)


limbă

o limbă
niște limbi (singular)
unei limbi
unor limbi (singular)
limba
limbile (singular)
limbii
limbilor (singular)
limbilor (singular)


frunză

Del latín frondea y frondia, y este de frondeus, de frondem. Compárense el galego fronza, el italiano fronza, el portugués fronças y el sardo frundza.

o frunză
niște frunze (singular)
unei frunze
unor frunze (singular)
frunza
frunzele (singular)
frunzei
frunzelor (singular)
frunzelor (singular)


aripă

o aripă
niște aripi (singular)
unei aripi
unor aripi (singular)
aripa
aripile (singular)
aripii
aripilor (singular)
aripilor (singular)


ochi

un ochi
niște ochi (singular)
unui ochi
unor ochi (singular)
ochiul
ochii (singular)
ochiului
ochilor (singular)
ochiule
ochilor (singular)


șterge

Del latín extergēre, y este de ex- y tergere, del protoindoeuropeo *ters- ("seco"). Compárese el arrumano ashcergu, ashtergu o shtergu ("limpio"), el castellano estarcir, el catalán estargir, el francés antiguo esterdre, el occitano esterzer y el portugués extergente.


rece

Del latín recēns ("reciente", "fresco").


ține

Acortamiento de ținea, y este del latín tenēre.

Agarrar, aguantar, sostener, sujetar, tener o tomar.

Archivar, catalogar, clasificar, conservar, custodiar, encarpetar, fichar, guardar o registrar.


stea

Del latín stella, y este del protoindoeuropeo *h₂stḗr.

o stea
niște steale (singular)
unei steale
unor steale (singular)
steaua
stealele (singular)
stealei
stealelor (singular)
stea
stealelor (singular)


piatră

Del latín petra, y este del griego antiguo πέτρα (pétra), del protoindoeuropeo *per.

o piatră
niște piatre (singular)
unei piatre
unor piatre (singular)
piatra
piatrele (singular)
piatrei
piatrelor (singular)
piatrelor (singular)


unde

Unde ai fost ieri‽

:*Ejemplo: Unde ai fost ieri‽→ ⸘Dónde estuviste ayer‽


baca

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de bacă.


nea

Del latín nivem ("nieve"). Compárese el arrumano neauã.


zice

Del latín dīcere ("decir"), y este del protoitálico *deik-e/o-, del protoindoeuropeo *deiḱ-e/o- ("mostrar"). Compárese el arrumano dzãcu o dzãc ("digo").

Aconsejar, disuadir, recomendar o reprender.


brut

Del francés brut, y este del francés medio brut, del latín brutus, del osco, del protoindoeuropeo *gʷréh₂us.

brut
bruți (masculine)
brută (feminine)
brute
brut
bruți (masculine)
brute (feminine)
brute
brutul
bruții (masculine)
bruta (feminine)
brutele
brutului
bruților (masculine)
brutei (feminine)
brutelor
bruților (masculine)
brutelor


inimă

Del latín animam ("alma"), y este del protoindoeuropeo *ane- ("respirar"). Compárese el arrumano inimã.

o inimă
niște inimi (singular)
unei inimi
unor inimi (singular)
inima
inimile (singular)
inimii
inimilor (singular)
inimilor (singular)

Suferă de inimă.

Oftează din adâncul inimii.

:*Ejemplo: Seamănă cu tatăl lui la chip și la inimă.

Înflăcărarea a cuprins toate inimile.

:*Ejemplo: Înflăcărarea a cuprins toate inimile.


noapte

Del latín noctem ("noche"). Cognado del arrumano noapte o noapti, el dálmata nuat, el istrio nuoto, el italiano notte, el romanche not y el veneciano note.

noapte
nopți (singular)
nopți
nopți (singular)
noaptea
nopțile (singular)
nopții
nopților (singular)
nopților (singular)


sânge

Del latín vulgar *sanguem, y este del latín sanguinem, de sanguen, de *san- (compárese saniēs), del protoindoeuropeo *h₁sh₂-én-, tema oblicuo de *h₁ésh₂r̥. Comparénse el arrumano sãndze, el castellano sangre, el catalán sang, el francés sang, el istriorrumano sănze, el italiano sangue, el meglenorrumano sǫnzi y el portugués sangue.

a nu mai avea nici o picătură de sânge în obraz

a nu mai avea o picătură de sânge în obraz

un sânge
niște sângiuri (singular)
unui sânge
unor sângiuri (singular)
sângele
sângiurile (singular)
sângelui
sângiurilor (singular)
sângiurilor (singular)


cale

Del latín callis ("camino") para el ganado, "vereda" o "sendero".


drum

Del griego antiguo δρόμος (drómos, "camino")


gustar

Del latín augustālem. (Igualmente se puede derivar del rumano -ar.).


alb

alb
albi (masculine)
albă (feminine)
albe
alb
albi (masculine)
albe (feminine)
albe
albul
albii (masculine)
alba (feminine)
albele
albului
albilor (masculine)
albei (feminine)
albelor
albilor (masculine)
albelor


alb

un alb
niște albi (singular)
unui alb
unor albi (singular)
albul
albii (singular)
albului
albilor (singular)
albule
albilor (singular)


plin

Del latín plēnum ("lleno"). Cognado del arrumano plin, el catalán ple el francés plein, italiano pieno, el sardo prenu. (Veánse también el esperanot plena y el ido plena).

plin
plini (masculine)
plină (feminine)
pline
plin
plini (masculine)
pline (feminine)
pline
plinul
plinii (masculine)
plina (feminine)
plinele
plinului
plinilor (masculine)
plinei (feminine)
plinelor
plinilor (masculine)
plinelor

Lleno. (Dicho de recipientes y similares.)

Cubierto totalmente o parcialmente con algo.


plin

un plin
niște plinuri (singular)
unui plin
unor plinuri (singular)
plinul
plinurile (singular)
plinului
plinurilor (singular)
plinurilor (singular)


lac

Del latín lacus, y este del protoindoeuropeo *lak-, "estanque". Compárese lago o el catalán llac, y para cognados más remotos el gaélico loch, el nórdico antiguo lögr, "inundación", o el inglés leak.


grande

un grande
niște granzi (singular)
unui grande
unor granzi (singular)
grandele
granzii (singular)
grandelui
granzilor (singular)
grande
granzilor (singular)


ombre

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural de ombră.

Forma del genitivo y dativo singular de ombră.


cor

Del latín chorum, y este del griego antiguo χορός, de origen incierto.

un cor
niște coruri (singular)
unui cor
unor coruri (singular)
corul
corurile (singular)
corului
corurilor (singular)
corurilor (singular)

Una cuantiad de heno, arreglado en círculos o cuadrados, para fabricar una bala de heno.


doi

Del latín vulgar *dui ("dos"), y este del latín duo ("dos"), del protoitálico *duō- ("dos"), del protoindoeuropeo *du-o-h₁ ("dos"). Compárese el arrumano doi, el dalmáto doi, el francés deux, el friulano doi, el italiano due, ladino doi y el siciliano dui.


zi

Del latín dīēs ("día"), y este del protoindoeuropeo *dyew-.

zi
zile (singular)
zile
zile (singular)
ziua
ziele (singular)
zilei
zielor (singular)
zi
zilelor (singular)


zi

Segunda persona del singular del imperativo de zice.


petit

Del francés petit ("pequeño"), y estos del francés medio petit, del francés antiguo petit, del latín vulgar *pitittum.

un petit
niște petite (singular)
unui petit
unor petite (singular)
petitul
petitele (singular)
petitului
petitelor (singular)
petitelor (singular)

Guarnición de caracteres tipográficos de ocho puntos.


ou

Del latín ōvum ("huevo"), y este del protoitálico *ōw(j)om, del protoindoeuropeo h₂ōuiom.

ou
ouă (singular)
ou
ouă (singular)
oul
ouăle (singular)
oului
ouălor (singular)
oule
ouălor (singular)


jaguar

Del francés jaguar y este del portugués jaguar, y este del guaraní jagua o el ñeengatú jaguara, "fiera, bestiacarnívora".

un jaguar
niște jaguari (singular)
unui jaguar
unor jaguari (singular)
jaguarul
jaguarii (singular)
jaguarului
jaguarilor (singular)
jaguarule
jaguarilor (singular)


para

o para
niște parale (singular)
unei parale
unor parale (singular)
paraua
paralele (singular)
paralei
paralelor (singular)
para
paralelor (singular)


para

Forma en grado femenino del nominativo definido singular acusativo definido de par.


para

Forma del nominativo definido acusativo definido singular de pară.


tot

Del latín tōtum ("todo"). Compárese el arumano tut, el castellano todo, el catalán tot, el francés tout, el italiano tutto, el portugués todo y el romanche tot, tuo o tuot.


termen

un termen
niște termeni (singular)
unui termen
unor termeni (singular)
termenul
termenii (singular)
termenului
termenilor (singular)
termenule
termenilor (singular)


termen

un termen
niște termene (singular)
unui termen
unor termene (singular)
termenul
termenele (singular)
termenului
termenelor (singular)
termenelor (singular)

Acabamiento, fin, remate, terminación o término.


an

Del latín annus ("año"), "edad", a su vez del protoindoeuropeo *hₐet-nos-, de la raíz *hₐet-, "ir".


cu

Del latín cum ("con"), y este del protoitálico *kʷom, del protoindoeuropeo *kʷom.

Con, en colaboración con, en compañía de, junto con.

Vreau să vin cu tine.


cum

Del latín vulgar *quomo, y este del latín quomodo, del latín modus, del protoindoeuropeo *meh₁dos, del protoindoeuropeo *meh₁d-. Compárese como, cómo, el francés comme o el italiano come.


rod

Préstamo de alguna lengua eslava, del protoeslavo *rodъ.


da

Del protoeslavo *da, y este de *dati-, del protoindoeuropeo *deh₃- ("dar"). O (controvertidamente) del latín ita.

Absolutamente, afirmativo, bien, ciertamente, correcto, de acuerdo, desde luego, por supuesto, sí, simón, síp, sipi o sin duda.


da

Del latín dāre, y este del protoindoeuropeo *deh₃- ("dar").


el

Del latín vulgar *illus, y este del latín ille.


testa

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de testă.


rural

Del francés rural ("rural"), y este del francés medio rural ("rural"), del francés antiguo rural ("rural"), del latín rūrālem ("rural").

rural
rurali (masculine)
rurală (feminine)
rurale
rural
rurali (masculine)
rurale (feminine)
rurale
ruralul
ruralii (masculine)
rurala (feminine)
ruralele
ruralului
ruralilor (masculine)
ruralei (feminine)
ruralelor
ruralilor (masculine)
ruralelor


morar

Del latín molārium, o alternativamente de moară y -ar. Compárense el arrumano murar y el castellano molero.

un morar
niște morari (singular)
unui morar
unor morari (singular)
morarul
morarii (singular)
morarului
morarilor (singular)
morarule
morarilor (singular)


erudito

Forma del vocativo singular femenino de erudit.


mama

Forma definida del caso nominativo y acusativo singular de mamă.


beau

Primera persona del singular (eu) del presente de indicativo de bea.

Primera persona del singular (eu) del presente de subjuntivo de bea.

Tercera persona del plural (ele, ei) del presente de indicativo de bea.

Tercera persona del plural (ele, ei) del pretérito imperfecto de indicativo de bea.


sin

un sin
niște sinuri (singular)
unui sin
unor sinuri (singular)
sinul
sinurile (singular)
sinului
sinurilor (singular)
sinurilor (singular)


sin

un sin
niște sini (singular)
unui sin
unor sini (singular)
sinul
sinii (singular)
sinului
sinilor (singular)
sinule
sinilor (singular)


brad

Del protoalbanés *brada posiblemente, o alternativamente de un cognado sustrato de ello, mas últimamente de una fuente protoindoeuropea de cualquier modo. Otra teoría sugiere que se reformase del plural brazi, y que la forma original fuese *braz. Cognado del arrumano brad y el meglenorrumano brad.

un brad
niște brazi (singular)
unui brad
unor brazi (singular)
bradul
brazii (singular)
bradului
brazilor (singular)
bradule
brazilor (singular)


rob

Del protoeslavo *orbъ, y este del protoindoeuropeo *arbʰ-. Compárese el eslavónico eclesiástico рабъ (rab'), el serbocroata rob, el macedonio роб (rob), el checo rab, el esloveno rab, el ruso раб (rab), el ucraniano раб (rab), o, más remotamente, el alemán Arbeit, el armenio antiguo արբանեակ (arbaneak) (moderno արբանյակ (arbanyak)) o el sánscrito अर्भ (arbhá).


lup

Del latín lupus, y este posiblemente del osco o umbro, en última instancia del protoindoeuropeo *wĺ̥kʷos

un lup
niște lupi (singular)
unui lup
unor lupi (singular)
lupul
lupii (singular)
lupului
lupilor (singular)
lupule
lupilor (singular)


capa

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de capă.


torta

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de tortă.


profesor

Del francés professeur, y este del francés medio professeur, del francés antiguo professeur, del infinitivo latino profiteri, de pro-fateri ("confesar"), del protoitálico *fatēo-, del protoindoeuropeo *bʰh₂to- ("dicho").

un profesor
niște profesori (singular)
unui profesor
unor profesori (singular)
profesorul
profesorii (singular)
profesorului
profesorilor (singular)
profesorule
profesorilor (singular)


au

Tercera persona del plural (ele, ei) del presente de indicativo de avea.


acvilă

o acvilă
niște acvile (singular)
unei acvile
unor acvile (singular)
acvila
acvilele (singular)
acvilei
acvilelor (singular)
acvilelor (singular)


vultur

Del latín vultur, a su vez del antiguo voltur, del protoindoeuropeo gʷl̥tur-

Figuradamente, persona valiente y arrojada


un

Del latín ūnum ("uno"), y este del latín antiguo oinos, del protoitálico *oinos, del protoindoeuropeo *óynos.


foi

Ajustar, inquietarse, jugar con, mover o zangolotear.

Estar lleno o estar lleno de gente ocupada.


foi

Forma del nominativo indefinido plural de foaie.

Forma del acusativo indefinido plural de foaie.

Forma del genitivo indefinido singular de foaie.

Forma del dativo indefinido singular de foaie.

Forma del genitivo indefinido plural de foaie.

Forma del dativo indefinido plural de foaie.


drastic

drastic
drastici (masculine)
drastică (feminine)
drastice
drastic
drastici (masculine)
drastice (feminine)
drastice
drasticul
drasticii (masculine)
drastica (feminine)
drasticele
drasticului
drasticilor (masculine)
drasticei (feminine)
drasticelor
drasticilor (masculine)
drasticelor


mas

un mas
niște masuri (singular)
unui mas
unor masuri (singular)
masul
masurile (singular)
masului
masurilor (singular)
masurilor (singular)


fi

Del latín *fui y *fire. El latín *essere proporciona los tiempos presente e imperfectivo.


exigent

Del francés exigeant, y este del francés medio exigeant, del latín exigentem, del infinitivo exigere, de ex- y agere, del protoindoeuropeo *ag-.

exigent
exigenți (masculine)
exigentă (feminine)
exigente
exigent
exigenți (masculine)
exigente (feminine)
exigente
exigentul
exigenții (masculine)
exigenta (feminine)
exigentele
exigentului
exigenților (masculine)
exigentei (feminine)
exigentelor
exigenților (masculine)
exigentelor


zebra

Forma del nominativo definido y acusativo definido de zebră.


nostalgia

Forma del nominativo definido singular de nostalgie.

Forma del acusativo definido singular de nostalgie.


rol

Del francés rôle, y este del francés medio rolle o role, del francés antiguo rolle, del latín medieval rotulum ("cilindro"), del latín rotulae, de rotae ("rueda"), del protoindoeuropeo *Hroteh₂ ("rueda").

un rol
niște roluri (singular)
unui rol
unor roluri (singular)
rolul
rolurile (singular)
rolului
rolurilor (singular)
rolurilor (singular)


diez

un diez
niște diezi (singular)
unui diez
unor diezi (singular)
diezul
diezii (singular)
diezului
diezilor (singular)
diezule
diezilor (singular)


par

Del latín pālum ("palo"). Cognado del arrumano par.

un par
niște pari (singular)
unui par
unor pari (singular)
parul
parii (singular)
parului
parilor (singular)
parule
parilor (singular)


par

par
pari (masculine)
pară (feminine)
pare
par
pari (masculine)
pare (feminine)
pare
parul
parii (masculine)
para (feminine)
parele
parului
parilor (masculine)
parei (feminine)
parelor
parilor (masculine)
parelor


par

Primera persona del singular (eu) del presente de indicativo de părea.

Primera persona del singular (eu) del presente de subjuntivo de părea.

Tercera persona del plural (ele, ei) del presente de indicativo de părea.


ulterior

Del francés ultérieur, y este del latín ulterior, comparativo del latín *ulter, "lejano", en última instancia del protoindoeuropeo *al-.


agora

Del francés agora ("ágora"), y este del griego antiguo ἀγορά (agorá, "mercado").

etim

o agora
niște agorale (singular)
unei agorale
unor agorale (singular)
agoraua
agoralele (singular)
agoralei
agoralelor (singular)
agora
agoralelor (singular)


laringe

Del italiano laringe, y este del latín larynx, y esta del griego antiguo λάρυγξ (lárynx), de origen probablemente protohelénico


infante

un infante
niște infanți (singular)
unui infante
unor infanți (singular)
infantele
infanții (singular)
infantelui
infanților (singular)
infante
infanților (singular)


bravo

Del francés bravo ("bravo") y del italiano bravo ("bravo").


mate

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural femenino de mat.

Forma del genitivo y dativo singular femenino de mat.

Forma del vocativo singular masculino de mat.


mate

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural de mată.

Forma del genitivo y dativo singular de mată.


por

un por
niște pori (singular)
unui por
unor pori (singular)
porul
porii (singular)
porului
porilor (singular)
porule
porilor (singular)


artificial

Del francés artificiel, y este del francés medio artificiel, del francés antiguo artificial, del latín artificialis, del latín artificium, del latín artificis), del latín facere.

artificial
artificiali (masculine)
artificială (feminine)
artificiale
artificial
artificiali (masculine)
artificiale (feminine)
artificiale
artificialul
artificialii (masculine)
artificiala (feminine)
artificialele
artificialului
artificialilor (masculine)
artificialei (feminine)
artificialelor
artificialilor (masculine)
artificialelor


doctor

Del francés docteur, y este del francés antiguo doctour, latín doctor ("maestro"), de docere ("enseñar"), de decere.

un doctor
niște doctori (singular)
unui doctor
unor doctori (singular)
doctorul
doctorii (singular)
doctorului
doctorilor (singular)
doctorule
doctorilor (singular)


America

Del latín Americus, forma latinizada del nombre de Amerigo Vespucci, cartógrafo italiano. El cartógrafo alemán Martín Waldseemüller en su mapa Universalis Cosmographia de 1507 acuñó el nombre de «América» en su honor como designación para el Nuevo Mundo.


lobato

Forma del vocativo femenino singular de lobat.


telefon

Del francés téléphone, y este del griego antiguo τηλέ- (telé, "distante") y φωνή (phoné, "sonido").

un telefon
niște telefoane (singular)
unui telefon
unor telefoane (singular)
telefonul
telefoanele (singular)
telefonului
telefoanelor (singular)
telefoanelor (singular)


figura

Del francés figurer, y este del francés medio figurer, del francés antiguo figurer, del latín figuro, del latín figura, del latín fingo, del protoindoeuropeo *dʰeiǵʰ-.


figura

Forma del nominativo definido singular de figură.

Forma del acusativo definido singular de figură.


mur

Del latín mōrum, y este del griego antiguo μόρον.

un mur
niște muri (singular)
unui mur
unor muri (singular)
murul
murii (singular)
murului
murilor (singular)
murule
murilor (singular)


mur

Del latín mūrum ("mur"). Atestiguado desde el siglo XIX. Posiblemente se preserva como popular en su uso como regionalismo raro de Maramureș y Ardeal.


apa

Forma del nominativo definido singular de apă, "el agua".

Forma del acusativo definido singular de apă.


si

Grafía informal de și. (No se recomienda.)


elegante

Forma del genitivo y dativo singular femenino de elegant.

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural femenino de elegant.

Forma del vocativo singular masculino de elegant.


accelerare

De accelera ("acelerar") y el sufijo -re.

o accelerare
niște accelerări (singular)
unei accelerări
unor accelerări (singular)
accelerarea
accelerările (singular)
accelerării
accelerărilor (singular)
accelerărilor (singular)


mort

Del latín tardío mortum ("muerto"), y este del latín mortuum ("muerto").

mort
morti (masculine)
mortă (feminine)
morte
mort
morti (masculine)
morte (feminine)
morte
mortul
mortii (masculine)
morta (feminine)
mortele
mortului
mortilor (masculine)
mortei (feminine)
mortelor
mortilor (masculine)
mortelor


mort

un mort
niște mo (singular)
unui mort
unor mo (singular)
mortul
mortii (singular)
mortului
mortilor (singular)
mortule
mortilor (singular)


beligerante

Forma del nominativo indefinido femenino plural de beligerant.

Forma del acusativo indefinido femenino plural de beligerant.

Forma del genitivo indefinido femenino singular de beligerant.

Forma del dativo indefinido femenino singular de beligerant.

Forma del genitivo indefinido femenino plural de beligerant.

Forma del dativo indefinido femenino plural de beligerant.

Forma del nominativo indefinido neutro plural de beligerant.

Forma del acusativo indefinido neutro plural de beligerant.

Forma del genitivo indefinido neutro plural de beligerant.

Forma del dativo indefinido neutro plural de beligerant.


absente

Forma del nominativo y acusativo plural femenino de absent.

Forma del genitivo y dativo singular femenino de absent.

Forma del genitivo y dativo plural femenino de absent.


consulta

Del francés consulter, y este del francés medio consulter, del latín consultare, frecuentativo del latín consulere, del latín *selere, lo posterior del protoindoeuropeo *sal-.


gram

un gram
niște grame (singular)
unui gram
unor grame (singular)
gramul
gramele (singular)
gramului
gramelor (singular)
gramelor (singular)


examen

Del latín examen, y este contracción del latín *exagmen, del latín exigere, del latín agere, del protoindoeuropeo *h₂eǵ-.

un examen
niște examene (singular)
unui examen
unor examene (singular)
examenul
examenele (singular)
examenului
examenelor (singular)
examenelor (singular)


vacante

Forma del genitivo y dativo singular femenino de vacant.

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural femenino de vacant.

Forma del vocativo singular masculino de vacant.


porc

Del latín porcum ("cerdo"). Cognado del arrumano porcu, el asturiano puercu, el catalán porc, el corso porcu, el dalmáta puarc, el español puerco, el francés porc, el friulano purcit, el galego porco, el italiano porco, el liguro pòrco, el occitano pòrc, el portugués porco, el romanche portg, el sardo porcu, el siciliano porcu y el veneciano porco.

un porc
niște porci (singular)
unui porc
unor porci (singular)
porcul
porcii (singular)
porcului
porcilor (singular)
porcule
porcilor (singular)


hon

un hon
niște honuri (singular)
unui hon
unor honuri (singular)
honul
honurile (singular)
honului
honurilor (singular)
honurilor (singular)


misoginia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de misoginie.


albină

o albină
niște albine (singular)
unei albine
unor albine (singular)
albina
albinele (singular)
albinei
albinelor (singular)
albinelor (singular)


pizza

o pizza
niște pizze (singular)
unei pizze
unor pizze (singular)
pizza
pizzele (singular)
pizzei
pizzelor (singular)
pizzo
pizzelor (singular)


pizza

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de pizză.


or

Tercera persona del plural del presente de indicativo de vrea.


face

Hacer, fabricar, crear, construir, operar o formar.


program

un program
niște programe (singular)
unui program
unor programe (singular)
programul
programele (singular)
programului
programelor (singular)
programelor (singular)
un program
niște programuri (singular)
unui program
unor programuri (singular)
programul
programurile (singular)
programului
programurilor (singular)
programurilor (singular)


iau

Primera persona del singular del presente de indicativo de lua.

Primera persona del singular del presente de subjuntivo de lua.

Tercera persona del plural del presente de indicativo de lua.


fumar

Del latín fumarium, y este del latín fumus, "humo", a su vez del protoindoeuropeo *dʰuh₂mós.


ren

Del francés renne ("reno"), y este del sueco ren o del noruego bokmål ren, del nórdico antiguo hreinn, del protogermánico *hrainaz.

un ren
niște reni (singular)
unui ren
unor reni (singular)
renul
renii (singular)
renului
renilor (singular)
renule
renilor (singular)


tron

Del francés trône, y este del francés medio trone, del francés antiguo trone, del latín thronus, del griego antiguo θρόνος, del protoindoeuropeo *dher-.

un tron
niște tronuri (singular)
unui tron
unor tronuri (singular)
tronul
tronurile (singular)
tronului
tronurilor (singular)
tronurilor (singular)


universal

Del francés universel, y este del francés antiguo universel, del latín universalis, de universus (y -alis), de unus ("uno") y versus, participio pasado de vertere ("voltear"), del protoindoeuropeo *wert-, de *wer-.

universal
universali (masculine)
universală (feminine)
universale
universal
universali (masculine)
universale (feminine)
universale
universalul
universalii (masculine)
universala (feminine)
universalele
universalului
universalilor (masculine)
universalei (feminine)
universalelor
universalilor (masculine)
universalelor


care

Del latín quālem, y este del protoindoeuropeo *kʷo-.


care

Tercera persona del singular del presente de subjuntivo de căra.

Tercera persona del plural del presente de subjuntivo de căra.


stupid

Del francés stupide, y este del francés medio stupide, del latín stupidus, del infinitivo stupere, del protoitálico *stup-ē-, del protoindoeuropeo *stup-eh₁- ("golpear").

stupid
stupizi (masculine)
stupidă (feminine)
stupide
stupid
stupizi (masculine)
stupide (feminine)
stupide
stupidul
stupizii (masculine)
stupida (feminine)
stupidele
stupidului
stupizilor (masculine)
stupidei (feminine)
stupidelor
stupizilor (masculine)
stupidelor


excelente

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo femenino plural de excelent.


silvestre

Forma del nominativo indefinido femenino plural de silvestru.

Forma del acusativo indefinido femenino plural de silvestru.

Forma del genitivo indefinido femenino singular de silvestru.

Forma del dativo indefinido femenino singular de silvestru.

Forma del genitivo indefinido femenino plural de silvestru.

Forma del dativo indefinido femenino plural de silvestru.

Forma del nominativo indefinido plural neutro de silvestru.

Forma del acusativo indefinido plural neutro de silvestru.

Forma del genitivo indefinido plural neutro de silvestru.

Forma del dativo indefinido plural neutro de silvestru.


palma

Forma del nominativo definido singular de palmă.

Forma del acusativo definido singular de palmă.


amic

Del italiano amico ("amigo"), y este del latín amīcum ("amigo"), de amāre ("amar") e -icum.

un amic
niște amici (singular)
unui amic
unor amici (singular)
amicul
amicii (singular)
amicului
amicilor (singular)
amicule
amicilor (singular)

Amigo, amigote, colega, camarada, compadre, compinche.


cost

un cost
niște costuri (singular)
unui cost
unor costuri (singular)
costul
costurile (singular)
costului
costurilor (singular)
costurilor (singular)


ergo

Así, así siendo, de ahí, de ahí que, de consiguiente, ergo, por consiguiente, por el consiguiente, por eso, por lo tanto, por tanto, pues o pues que.


mine

Del latín vulgar mēne, y este del latín mē ("me"), o quizá por analogía con cine, del latín vulgar *quene, del latín quem. También pudo haber adquirido esta terminación por adoptar la inflexión latina acusativa comuna -inem (compárense tine y sine). Cognado del dálmata main.


mine

Forma del nominativo y acusativo plural de mină.

Forma del dativo y genitivo singular de mină.

Forma del dativo y genitivo plural de mină.


miasma

Forma del nominativo definido y acusativo definido de miasmă.


biblioteca

Forma del nominativo definido singular de bibliotecă.

Forma del acusativo definido singular de bibliotecă.


pardon

Del alemán Pardon y del francés pardon ("perdón").


pardon

pardon
pardon
pardonul
pardonului
pardonule


principal

Del latín principalis, y este del latín princeps, síncopa del latín *primoceps, del latín primus, "primero", y capere, "tomar", en última instancia del protoindoeuropeo *kap-.


colonel

Del alemán Kolonel y del francés colonel ("coronel"), y estos del francés medio coronel o colonel, del italiano antiguo colonnello, de compagna colonella, del latín columna.

un colonel
niște colonei (singular)
unui colonel
unor colonei (singular)
colonelul
coloneii (singular)
colonelului
coloneilor (singular)
colonelule
coloneilor (singular)


uda

Del latín ūdāre ("mojar"), y este de ūdus ("mojado").


uda

Forma del nominativo definido y acusativo definido femenino singular de ud.


dicționar

Del francés dictionnaire, del latín dictionarium


impulsivo

Forma del vocativo femenino singular de impulsiv.


economic

Del francés économique ("económico"), y este del francés medio economique, de francés antiguo iconomike, del latín oeconomicum, del griego antiguo οἰκονομικός, de οἰκονομία (oikonomía).

economic
economici (masculine)
economică (feminine)
economice
economic
economici (masculine)
economice (feminine)
economice
economicul
economicii (masculine)
economica (feminine)
economicele
economicului
economicilor (masculine)
economicei (feminine)
economicelor
economicilor (masculine)
economicelor


model

Del francés modèle y del italiano modello, y lo anterior del francés medio modelle o modele, todo del italiano antiguo modello, del latín vulgar *modellum (*modellus), del latín modulus y -ellus, de modus y -ulus.

un model
niște modele (singular)
unui model
unor modele (singular)
modelul
modelele (singular)
modelului
modelelor (singular)
modelelor (singular)


diavol

Del latín diabolus, del griego διάβολος diábolos.

etim

διάβολος diábolos


rare

Forma del nominativo y acusativo femenino plural de rar.

Forma del genitivo y dativo femenino singular de rar.

Forma del genitivo y dativo femenino plural de rar.


tale

Forma del plural del genitivo de pronombre femenino para la segunda persona del singular: tus (para sustantivos femeninos).

Forma del plural del genitivo de pronombre neutro para la segunda persona del singular: tus (para sustantivos femeninos).


linguistic

linguistic
linguistici (masculine)
linguistică (feminine)
linguistice
linguistic
linguistici (masculine)
linguistice (feminine)
linguistice
linguisticul
linguisticii (masculine)
linguistica (feminine)
linguisticele
linguisticului
linguisticilor (masculine)
linguisticei (feminine)
linguisticelor
linguisticilor (masculine)
linguisticelor


conflict

Del francés conflit, y este francés medio conflit o conflict, del francés antiguo conflit, del latín conflictus, del infinitivo confligere, de com- y fligere ("golpear"), del protoindoeuropeo *bhlig-.

un conflict
niște conflicte (singular)
unui conflict
unor conflicte (singular)
conflictul
conflictele (singular)
conflictului
conflictelor (singular)
conflictelor (singular)


clinic

Del francés clinique, y este del francés medio clinique, del latín tardío clinicus, del griego antiguo κλινικός (klinikós), del sustantivo κλίνη (klíne), del infinitivo κλίνειν, del protoindoeuropeo *ḱley-.

clinic
clinici (masculine)
clinică (feminine)
clinice
clinic
clinici (masculine)
clinice (feminine)
clinice
clinicul
clinicii (masculine)
clinica (feminine)
clinicele
clinicului
clinicilor (masculine)
clinicei (feminine)
clinicelor
clinicilor (masculine)
clinicelor


țigan

Del eslavo eclesiástico antiguo циганинъ.


consolidare

o consolidare
niște consolidări (singular)
unei consolidări
unor consolidări (singular)
consolidarea
consolidările (singular)
consolidării
consolidărilor (singular)
consolidărilor (singular)


fii

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural de fiu.


fii

Segunda persona del singular (tu) del presente de subjuntivo de fi.

Segunda persona del singular (tu) del imperativo de fi.

Fii mai realist!

ejemplo

:*Ejemplo: Fii mai realist!→ ¡Sé más realista!


bagatela

Forma del nominativo definido singular de bagatelă.

Forma del acusativo definido singular de bagatelă.


ecolalia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de ecolalie.


alexitimia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de alexitimie.


crap

Del búlgaro крап (krap) y del serbocroata крап (krap), y estos del protoeslavo *korpъ.

etimología

un crap
niște crapi (singular)
unui crap
unor crapi (singular)
crapul
crapii (singular)
crapului
crapilor (singular)
crapule
crapilor (singular)


lunatic

Del francés lunatique, del italiano lunatico y del latín lūnāticum.

lunatic
lunatici (masculine)
lunatică (feminine)
lunatice
lunatic
lunatici (masculine)
lunatice (feminine)
lunatice
lunaticul
lunaticii (masculine)
lunatica (feminine)
lunaticele
lunaticului
lunaticilor (masculine)
lunaticei (feminine)
lunaticelor
lunaticilor (masculine)
lunaticelor

Que comparte el mismo mes naciente con otro.

Extraño (que tiene conductas o ideas extrañas o inusuales).


lunatic

un lunatic
niște lunatici (singular)
unui lunatic
unor lunatici (singular)
lunaticul
lunaticii (singular)
lunaticului
lunaticilor (singular)
lunaticule
lunaticilor (singular)


experiență

o experiență
niște experiențe (singular)
unei experiențe
unor experiențe (singular)
experiența
experiențele (singular)
experienței
experiențelor (singular)
experiențelor (singular)


știință

De ști y el sufijo -ință (o tal vez del latín scientiam). El sentido moderno se deriva del francés science.

o știință
niște științe (singular)
unei științe
unor științe (singular)
știința
științele (singular)
științei
științelor (singular)
științelor (singular)


gluten

Del latín gluten, del protoindoeuropeo *gleit-, del protoindoeuropeo *glei-, "pegar".


invazie

o invazie
niște invazii (singular)
unei invazii
unor invazii (singular)
invazia
invaziile (singular)
invaziei
invaziilor (singular)
invaziilor (singular)


obligație

Del francés obligation, y este del latín obligationem, de obligare, de ob- con ligare.

o obligație
niște obligații (singular)
unei obligații
unor obligații (singular)
obligația
obligațiile (singular)
obligației
obligațiilor (singular)
obligațiilor (singular)


operație

Del francés operation, y este del francés medio operation, del francés antiguo operacion, del latín operationem (del nominativo operatio), de operātī (operātus), de operārī ("trabajar"), de opera o de operis (opus), del protoindoeuropeo *op-.

o operație
niște operații (singular)
unei operații
unor operații (singular)
operația
operațiile (singular)
operației
operațiilor (singular)
operațiilor (singular)

Calculación, cálculo, cómputo u operación.


granular

Del francés granulaire, y este de granule y el sufijo -aire


horror

un horror
niște horroruri (singular)
unui horror
unor horroruri (singular)
horrorul
horrorurile (singular)
horrorului
horrorurilor (singular)
horrorurilor (singular)


ton

un ton
niște toni (singular)
unui ton
unor toni (singular)
tonul
tonii (singular)
tonului
tonilor (singular)
tonule
tonilor (singular)


ton

Del francés ton ("tono"), y este del latín tonum.

un ton
niște tonuri (singular)
unui ton
unor tonuri (singular)
tonul
tonurile (singular)
tonului
tonurilor (singular)
tonurilor (singular)


industrial

Del francés industriel, y este del francés medio industriel o industrial, del latín industrialis, del latín -alis.

industrial
industriali (masculine)
industrială (feminine)
industriale
industrial
industriali (masculine)
industriale (feminine)
industriale
industrialul
industrialii (masculine)
industriala (feminine)
industrialele
industrialului
industrialilor (masculine)
industrialei (feminine)
industrialelor
industrialilor (masculine)
industrialelor


cascada

Forma del nominativo definido singular de cascadă.

Forma del acusativo definido singular de cascadă.


sarcasm

un sarcasm
niște sarcasme (singular)
unui sarcasm
unor sarcasme (singular)
sarcasmul
sarcasmele (singular)
sarcasmului
sarcasmelor (singular)
sarcasmelor (singular)
un sarcasm
niște sarcasmuri (singular)
unui sarcasm
unor sarcasmuri (singular)
sarcasmul
sarcasmurile (singular)
sarcasmului
sarcasmurilor (singular)
sarcasmurilor (singular)


biochimie

Del francés biochimie, y este de bio- y chimie.

o biochimie
niște biochimi (singular)
unei biochimi
unor biochimi (singular)
biochimi
biochimi (singular)
biochimi
biochimi (singular)
biochimi
biochimi (singular)


ta

Del latín vulgar *ta ("tu"), y este del latín tuam ("tu").

Tu (después de una palabra femenina, ya sea nominativa o acusativa).

Dani are cartea ta.

ejemplo

:*Ejemplo: Dani are cartea ta.→ Dani tiene tu libro.


iris

Del latín iris, a su vez del griego antiguo ἶρις (íris), del protoindoeuropeo *wey-, "torcer"


spăla

Del latín vulgar *experlavāre, y este de ex- y perlavāre. Compárense el arrumano aspel, aspelu, spel o spelu y posiblemente el albanés shpëlaj.


merge

Del latín mergere. Compárense el albanés mërgoj y el arrumano njergu o nergu.

:*Ejemplo: Merg la București mâine și merg să mă întâlnesc cu soțul surorii mele.→ Me voy a Bucuresti a la mañana y me voy a encontrar la hermana de mi hombre.


competitor

Del francés compétiteur, y este del francés medio competiteur, del latín competitor ("rival"), de competere, de com- y petere, del protoindoeuropeo *pet- o *pete-.

un competitor
niște competitori (singular)
unui competitor
unor competitori (singular)
competitorul
competitorii (singular)
competitorului
competitorilor (singular)
competitorule
competitorilor (singular)


dictator

Del latín dictator, y este de dictare, de dicere ("decir").

un dictator
niște dictatori (singular)
unui dictator
unor dictatori (singular)
dictatorul
dictatorii (singular)
dictatorului
dictatorilor (singular)
dictatorule
dictatorilor (singular)


castra

Del francés castrer ("castrar"), y este del latín castrāre ("castrar").


lupul

Forma del nominativo definido singular de lup, "el lobo".

Forma del acusativo definido singular de lup.


apar

un apar
niște apari (singular)
unui apar
unor apari (singular)
aparul
aparii (singular)
aparului
aparilor (singular)
aparule
aparilor (singular)


epistaxis

Del francés épistaxis, y este del griego antiguo ἐπίσταξις (epistaxis), de ἐπιστάζω (epistazo), de ἐπί- y στάζω (stazo).

Apóstaxis, epistaxis, hemorragia nasal o rinorragia.


caravela

Forma del nominativo definido singular de caravelă.

Forma del acusativo definido singular de caravelă.


steaua

Forma del nominativo definido singular de stea, "la estrella"

Forma del acusativo definido singular de stea.


laptele

Forma del nominativo definido singular de lapte, "la leche"

Forma del acusativo definido singular de lapte.


dracul

Forma del nominativo definido singular de drac, "el diablo, el demonio".

Forma del acusativo definido singular de drac.


stelele

Forma del nominativo definido plural de stea.

Forma del acusativo definido plural de stea.


aeroportul

Forma del nominativo definido singular de aeroport, "el aeropuerto".

Forma del acusativo definido singular de aeroport.


stelei

Forma del genitivo definido singular de stea.

Forma del dativo definido singular de stea.


pâine

o pâine
niște pâini (singular)
unei pâini
unor pâini (singular)
pâinea
pâinile (singular)
pâinii
pâinilor (singular)
pâinilor (singular)


stelelor

Forma del genitivo definido plural de stea.

Forma del dativo definido plural de stea.


stele

Forma del genitivo indefinido singular de stea.

Forma del dativo indefinido singular de stea.

Forma del nominativo indefinido plural de stea.

Forma del acusativo indefinido plural de stea.

Forma del genitivo indefinido plural de stea.

Forma del dativo indefinido plural de stea.


drac

un drac
niște draci (singular)
unui drac
unor draci (singular)
dracul
dracii (singular)
dracului
dracilor (singular)
dracule
dracilor (singular)


brânză

Del latín vulgar *brandea ("velo") y del albanés brëndës ("intestinos"), mas freucentemente se considera como palabra de sustrato. Según lo que se usa para fabricar el queso, se aboga la teoría latina. Por el significado, compárense el español manteca y el portugués manteiga (ambos probablemente del latín manticam ("saco")), el francés fromage y el italiano formaggio (ambos del latín formaticum, de forma). Principalmente fue usado para los quesos preparados en el estómago óvido por reaccionar con el cuajo adentro. Igualmente el rumano rânză posiblemente se deriva del albanés rrëndës ("cuajo"). Reemplazó el rumano caș. Compárese el meglenorrumano brǫndză.

etimología

brânză
brânzeturi (singular)
brânze
brânzeturi (singular)
brânza
brânzeturile (singular)
brânzei
brânzeturilor (singular)
brânzeturilor (singular)


folicular

folicular
foliculari (masculine)
foliculară (feminine)
foliculare
folicular
foliculari (masculine)
foliculare (feminine)
foliculare
folicularul
folicularii (masculine)
foliculara (feminine)
folicularele
folicularului
folicularilor (masculine)
folicularei (feminine)
folicularelor
folicularilor (masculine)
folicularelor


banca

Forma del nominativo definido singular de bancă.

Forma del acusativo definido singular de bancă.


fotografia

Del francés photographier ("fotografiar").


fotografia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de fotografie.


ortografia

Del francés orthographier ("deletrear").


ortografia

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de ortografie.


cățel

un cățel
niște căței (singular)
unui cățel
unor căței (singular)
cățelul
cățeii (singular)
cățelului
cățeilor (singular)
cățelule
cățeilor (singular)


fenec

Del francés fennec, y este del árabe فنك.

un fenec
niște feneci (singular)
unui fenec
unor feneci (singular)
fenecul
fenecii (singular)
fenecului
fenecilor (singular)
fenecule
fenecilor (singular)


coiot

Del francés coyote, y este del náhuatl coyotl.

un coiot
niște coioți (singular)
unui coiot
unor coioți (singular)
coiotul
coioții (singular)
coiotului
coioților (singular)
coiotule
coioților (singular)


gutui

un gutui
niște gutui (singular)
unui gutui
unor gutui (singular)
gutuiul
gutuii (singular)
gutuiului
gutuilor (singular)
gutuiule
gutuilor (singular)


girafă

o girafă
niște girafe (singular)
unei girafe
unor girafe (singular)
girafa
girafele (singular)
girafei
girafelor (singular)
girafelor (singular)


balenă

o balenă
niște balene (singular)
unei balene
unor balene (singular)
balena
balenele (singular)
balenei
balenelor (singular)
balenelor (singular)


hidrocarbură

o hidrocarbură
niște hidrocarburi (singular)
unei hidrocarburi
unor hidrocarburi (singular)
hidrocarbura
hidrocarburile (singular)
hidrocarburii
hidrocarburilor (singular)
hidrocarburilor (singular)


savană

o savană
niște savane (singular)
unei savane
unor savane (singular)
savana
savanele (singular)
savanei
savanelor (singular)
savanelor (singular)


aspirină

o aspirină
niște aspirine (singular)
unei aspirine
unor aspirine (singular)
aspirina
aspirinele (singular)
aspirinei
aspirinelor (singular)
aspirinelor (singular)


conjuncție

Del francés conjunction, y este del francés antiguo conjonction, del latín conjunctionem, del participio pasado de conjugare, de com- con jugare, de jugum.

o conjuncție
niște conjuncții (singular)
unei conjuncții
unor conjuncții (singular)
conjuncția
conjuncțiile (singular)
conjuncției
conjuncțiilor (singular)
conjuncțiilor (singular)


meditație

Del francés meditation, y este del francés antiguo meditacion, del latín meditationem, del participio pasado de meditari, del protoindoeuropeo med-.

o meditație
niște meditații (singular)
unei meditații
unor meditații (singular)
meditația
meditațiile (singular)
meditației
meditațiilor (singular)
meditațiilor (singular)


hidroliză

o hidroliză
niște hidrolize (singular)
unei hidrolize
unor hidrolize (singular)
hidroliza
hidrolizele (singular)
hidrolizei
hidrolizelor (singular)
hidrolizelor (singular)


construcție

Del francés construction, y este del latín constructionem, de construere, de com- con struere.

o construcție
niște construcții (singular)
unei construcții
unor construcții (singular)
construcția
construcțiile (singular)
construcției
construcțiilor (singular)
construcțiilor (singular)


adenină

o adenină
niște adenine (singular)
unei adenine
unor adenine (singular)
adenina
adeninele (singular)
adeninei
adeninelor (singular)
adeninelor (singular)


iluzie

Del francés illusion, y este del francés antiguo illusion, del latín illusionem, de illudere, de in- con ludere.

o iluzie
niște iluzii (singular)
unei iluzii
unor iluzii (singular)
iluzia
iluziile (singular)
iluziei
iluziilor (singular)
iluziilor (singular)


citație

Del francés citation, y este del latín citationem, de citare.

o citație
niște citații (singular)
unei citații
unor citații (singular)
citația
citațiile (singular)
citației
citațiilor (singular)
citațiilor (singular)


nacelă

Del francés nacelle, y este del latín navicella ("góndola").

o nacelă
niște nacele (singular)
unei nacele
unor nacele (singular)
nacela
nacelele (singular)
nacelei
nacelelor (singular)
nacelelor (singular)


uvulă

Del francés uvule, y este del latín tardío uvula, del latín uvola, de uva con -la.

o uvulă
niște uvule (singular)
unei uvule
unor uvule (singular)
uvula
uvulele (singular)
uvulei
uvulelor (singular)
uvulelor (singular)


cultură

Del francés culture, y este del francés medio culture, del latín cultura ("agricultura"), del participio pasado de colere, del protoindoeuropeo *kwel-.

o cultură
niște culturi (singular)
unei culturi
unor culturi (singular)
cultura
culturile (singular)
culturii
culturilor (singular)
culturilor (singular)


barză

Incierta, pero compárese el arrumano bardzu ("blanco"): ambas palabras se pueden derivar del albanés bardhë ("blanco"). Alternativamente el vocablo rumano se puede derivar de un sustrato balcánico, tal vez de o a través de dacio, del protoindoeuropeo *bhereg- ("blanco"). La palabra rumana se semeja al albanés bardhë, y es quizá un préstamo de él.
Otra teoría (aunque un poco improbable) sugiere que se origina del latín vulgar *gardea, del latín ardea (compárense el castellano garza, el francés barge y el portugués garça). La confusión entre g y b is un poco inusual, mas puede ser explicado como influencia balcánica. Otros casos en rumano incluyen întreba, limbă, negură y rug (compárese también el sardo bula, del latín gula).
El tercero propuesto sugiere un préstamo de un vocablo dacio que significa cigüeña, extraído de una raíz protoindoeuropea *sr̥ǵos (reflexionado también en el inglés stork y el griego antiguo πελαργός (pelargós).

o barză
niște barze (singular)
unei barze
unor barze (singular)
barza
barzele (singular)
barzei
barzelor (singular)
barzelor (singular)


ninsoare

o ninsoare
niște ninsori (singular)
unei ninsori
unor ninsori (singular)
ninsoarea
ninsorile (singular)
ninsorii
ninsorilor (singular)
ninsorilor (singular)


moderație

Del francés modération, y este del francés antiguo moderacion, del latín moderationem, forma nominativa de moderatio, de moderatus, participio pasado de moderari.

o moderație
niște moderații (singular)
unei moderații
unor moderații (singular)
moderația
moderațiile (singular)
moderației
moderațiilor (singular)
moderațiilor (singular)


precipitație

Del francés précipitation, y este del francés medio precipitation, del latín praecipitationem, de praecipitare ("caer"), de praeceps, de prae- con caput ("cabeza").

o precipitație
niște precipitații (singular)
unei precipitații
unor precipitații (singular)
precipitația
precipitațiile (singular)
precipitației
precipitațiilor (singular)
precipitațiilor (singular)


asimilație

Del francés assimilation, y este del francés antiguo assimilacion, a su vez del latín assimilationem, del nominativo assimilatio, el sustantivo de la acción del participio pasado de assimilare, de ad- y simulare ("simular"), de similis ("similar"), del latín antiguo semol ("junto").

o asimilație
niște asimilații (singular)
unei asimilații
unor asimilații (singular)
asimilația
asimilațiile (singular)
asimilației
asimilațiilor (singular)
asimilațiilor (singular)


dilema

Forma del nominativo definido y acusativo definido singular de dilemă.


neofobie

Del francés néophobie, y este del griego antiguo νέος ("nuevo") con φόβος ("miedo").

o neofobie
niște neofobii (singular)
unei neofobii
unor neofobii (singular)
neofobia
neofobiile (singular)
neofobiei
neofobiilor (singular)
neofobiilor (singular)


confesiune

Del francés confession, y este del francés medio confession, del francés antiguo confession, del latín cōnfessiōnem ("confesión"), del nominativo confessio, de cōnfessī (cōnfessus), de cōnfitērī ("reconocer"), de con- y fatērī ("admitir").

o confesiune
niște confesiuni (singular)
unei confesiuni
unor confesiuni (singular)
confesiunea
confesiunile (singular)
confesiunii
confesiunilor (singular)
confesiunilor (singular)


asimilare

o asimilare
niște asimilări (singular)
unei asimilări
unor asimilări (singular)
asimilarea
asimilările (singular)
asimilării
asimilărilor (singular)
asimilărilor (singular)


confirmație

Del francés confirmation, y este del francés antiguo confirmacion, del latín confirmationem, del nominativo confirmatio, un sustantivo de la acción de confirmare, de com- y firmare ("reforzar"), de firmus ("fuerte").

o confirmație
niște confirmații (singular)
unei confirmații
unor confirmații (singular)
confirmația
confirmațiile (singular)
confirmației
confirmațiilor (singular)
confirmațiilor (singular)


agresiune

Del francés aggression, y este del francés medio aggression, del latín aggressionem, del nominativo aggressio, de aggressī (aggressus) aggredī ("atacar"), de ad- y gradī ("caminar"), de gradus ("paso").

o agresiune
niște agresiuni (singular)
unei agresiuni
unor agresiuni (singular)
agresiunea
agresiunile (singular)
agresiunii
agresiunilor (singular)
agresiunilor (singular)


superioritate

Del francés supériorité, y este del francés antiguo superiorite, del latín medieval superioritas, de super ("sobre") y -itas, del protoindoeuropeo *uper.

o superioritate
niște superiorități (singular)
unei superiorități
unor superiorități (singular)
superioritatea
superioritățile (singular)
superiorității
superiorităților (singular)
superiorităților (singular)


iluminație

Del francés illumination, y este del latín illuminationem, del nominativo illuminatio, del participio pasado de illuminare, de in- y lumen, del genitivo luminis.

o iluminație
niște iluminații (singular)
unei iluminații
unor iluminații (singular)
iluminația
iluminațiile (singular)
iluminației
iluminațiilor (singular)
iluminațiilor (singular)


vitalitate

Del francés vitalité, y este del latín vitalitas, de vitalis ("vital"), de vita ("vida") y -alis.

o vitalitate
niște vitalități (singular)
unei vitalități
unor vitalități (singular)
vitalitatea
vitalitățile (singular)
vitalității
vitalităților (singular)
vitalităților (singular)


explica

Del francés expliquer, y este del francés medio expliquer, del latín explicare, de ex- y plicare, de plico.


indicație

Del francés indication, y este del latín acusativo indicationem, del nominativo indicatio, un sustantivo de la acción del participio pasado de indicare, de in- y dicare ("proclamar"), de dicere ("decir").

o indicație
niște indicații (singular)
unei indicații
unor indicații (singular)
indicația
indicațiile (singular)
indicației
indicațiilor (singular)
indicațiilor (singular)


fiică

o fiică
niște fiice (singular)
unei fiice
unor fiice (singular)
fiica
fiicele (singular)
fiicei
fiicelor (singular)
fiicelor (singular)


creație

Del francés création, y este del francés antiguo creacion, del latín creationem, del nominativo creatio, un sustantivo de la acción del participio pasado de creare.

o creație
niște creații (singular)
unei creații
unor creații (singular)
creația
creațiile (singular)
creației
creațiilor (singular)
creațiilor (singular)


plantație

Del francés plantation, y este del francés medio plantation, del latín plantationem, del nominativo plantatio, de plantare ("plantar"), de planta ("planta").

o plantație
niște plantații (singular)
unei plantații
unor plantații (singular)
plantația
plantațiile (singular)
plantației
plantațiilor (singular)
plantațiilor (singular)


ocupație

Del francés occupation, y este del francés antiguo occupacion, del latín acusativo occupationem, del nominativo occupatio, un sustantivo de la acción del participio pasado de occupare, de ob ("sobre") y capere ("agarrar"), del protoindoeuropeo *kap-.

o ocupație
niște ocupații (singular)
unei ocupații
unor ocupații (singular)
ocupația
ocupațiile (singular)
ocupației
ocupațiilor (singular)
ocupațiilor (singular)


abreviație

Del francés abréviation, y este del francés medio abréviation, del latín tardío abbreviationem, del nominativo abbreviatio, un sustantivo de la acción del participio pasado de abbreviare, de ad y breviare, de brevis ("pequeño"), del protoindoeuropeo *mregh-wi-, de *mregh-u-.

o abreviație
niște abreviații (singular)
unei abreviații
unor abreviații (singular)
abreviația
abreviațiile (singular)
abreviației
abreviațiilor (singular)
abreviațiilor (singular)


generalmente

Del francés généralement y del italiano generalmente.


gratis

Del francés gratis ("gratis"), y este del francés medio gratis, del latín gratis, contracción del latín gratiis, forma del latín gratia, del protoitálico *gʷrati-, del protoindoeuropeo *gʷerhₓ-.


gratis

De arriba, de balde, de bóbilis, de gracia, de mogollón, de momio, de oque, graciosamente, gratis, gratuitamente, por el morro o por nada.


redacție

Del francés rédaction, y este del latín redactionem, del nominativo redactio.

o redacție
niște redacții (singular)
unei redacții
unor redacții (singular)
redacția
redacțiile (singular)
redacției
redacțiilor (singular)
redacțiilor (singular)


sos

un sos
niște sosuri (singular)
unui sos
unor sosuri (singular)
sosul
sosurile (singular)
sosului
sosurilor (singular)
sosurilor (singular)


Vilhelm

Nombre de pila de varón, equivalente del español Guillermo


Alfons

Nombre de pila de varón, equivalente del español Alfonso.


cinteză

Incierta, posible onomatopeya o del latín cincitarehttp://ro.wiktionary.org/wiki/cintez%C4%83


gazelă

Del francés gazelle, y este del francés antiguo gazel, del arábico غزال.

o gazelă
niște gazele (singular)
unei gazele
unor gazele (singular)
gazela
gazelele (singular)
gazelei
gazelelor (singular)
gazelelor (singular)


persoană

o persoană
niște persoane (singular)
unei persoane
unor persoane (singular)
persoana
persoanele (singular)
persoanei
persoanelor (singular)
persoanelor (singular)


gerbil

Del francés gerbille, y este del latín Gerbillus, del arábico يربوع.

un gerbil
niște gerbili (singular)
unui gerbil
unor gerbili (singular)
gerbilul
gerbilii (singular)
gerbilului
gerbililor (singular)
gerbilule
gerbililor (singular)


istorie

Del latín historia, y este del griego antiguo ἱστορία, de ἱστορεῖν ("inquerir").

o istorie
niște istorii (singular)
unei istorii
unor istorii (singular)
istoria
istoriile (singular)
istoriei
istoriilor (singular)
istoriilor (singular)


extracție

Del francés extraction, y este del francés antiguo estraction, del latín medieval extractionem, del nominativo extractio, de extrahere, de ex- y trahere, del protoindoeuropeo *tragh-.

o extracție
niște extracții (singular)
unei extracții
unor extracții (singular)
extracția
extracțiile (singular)
extracției
extracțiilor (singular)
extracțiilor (singular)


translație

Del francés translation, y este del francés antiguo translation, del latín translationem, de transferre, de trans- y ferre.

o translație
niște translații (singular)
unei translații
unor translații (singular)
translația
translațiile (singular)
translației
translațiilor (singular)
translațiilor (singular)


bifurcație

o bifurcație
niște bifurcații (singular)
unei bifurcații
unor bifurcații (singular)
bifurcația
bifurcațiile (singular)
bifurcației
bifurcațiilor (singular)
bifurcațiilor (singular)


abducție

Del francés abduction, y este del latín abductionem, del nominativo abductio, un sustantivo de la acción de abducere, de ab- y ducere.

o abducție
niște abducții (singular)
unei abducții
unor abducții (singular)
abducția
abducțiile (singular)
abducției
abducțiilor (singular)
abducțiilor (singular)


salivație

Del francés salivation, y este del latín salivationem, de salivare, de saliva, de origen incierto.

o salivație
niște salivații (singular)
unei salivații
unor salivații (singular)
salivația
salivațiile (singular)
salivației
salivațiilor (singular)
salivațiilor (singular)


energie

Del francés énergie, y este del francés medio energie, del latín tardío energia, del griego antiguo ἐνέργεια (enérgeia, "actividad"), de ἐνεργός (energós, "activo"), de ἐν- y ἔργον (érgon, "trabajo"), del protoindoeuropeo *wérǵom.

o energie
niște energii (singular)
unei energii
unor energii (singular)
energia
energiile (singular)
energiei
energiilor (singular)
energiilor (singular)


promoție

Del francés promotion, y este del francés antiguo promotion, del latín promotionem, un sustantivo de la acción del participio pasado de promovere, de pro- y movere ("mover")

o promoție
niște promoții (singular)
unei promoții
unor promoții (singular)
promoția
promoțiile (singular)
promoției
promoțiilor (singular)
promoțiilor (singular)


masticație

Del francés mastication, y este del francés antiguo masticacion del latín masticationem, un sustantivo de la acción del verbo masticare.

o masticație
niște masticații (singular)
unei masticații
unor masticații (singular)
masticația
masticațiile (singular)
masticației
masticațiilor (singular)
masticațiilor (singular)


dansa

Del francés danser, y este del francés medio danser o danser, del francés antiguo dancier, de un origen incierto.


amputație

Del francés amputation, y este del francés medio amputation, del latín amputationem, del verbo amputare ("amputar"), de ambi- y putare ("podar").

o amputație
niște amputații (singular)
unei amputații
unor amputații (singular)
amputația
amputațiile (singular)
amputației
amputațiilor (singular)
amputațiilor (singular)


taxație

Del francés taxation, y este del francés antiguo taxacion del latín taxationem, del nominativo taxatio, del participio pasado de taxare.

o taxație
niște taxații (singular)
unei taxații
unor taxații (singular)
taxația
taxațiile (singular)
taxației
taxațiilor (singular)
taxațiilor (singular)


opoziție

Del francés opposition, y este del francés antiguo oposicion, del latín oppositionem (del nominativo oppositio), un sustantivo de la acción del participio pasado de opponere, de ob- y ponere ("poner").

o opoziție
niște opoziții (singular)
unei opoziții
unor opoziții (singular)
opoziția
opozițiile (singular)
opoziției
opozițiilor (singular)
opozițiilor (singular)


astronomie

Del francés astronomie, y este del francés medio astronomie, del francés antiguo astrenomie o astronomie, del latín astronomia, del griego antiguo ἀστρονομία, de ἄστρον ("estrella") y νόμος ("ley").

o astronomie
niște astronomi (singular)
unei astronomi
unor astronomi (singular)
astronomi
astronomi (singular)
astronomi
astronomi (singular)
astronomi
astronomi (singular)


adopție

Del francés adoption, y este del francés antiguo adopcion, del latín adoptionem (del nominativo adoptio), un sustantivo de la acción del participio pasado de adoptare, de ad- y optare ("escoger").

o adopție
niște adopții (singular)
unei adopții
unor adopții (singular)
adopția
adopțiile (singular)
adopției
adopțiilor (singular)
adopțiilor (singular)


terminație

Del francés terminaison, y este del francés antiguo terminacion, del latín terminationem (del nominativo terminatio), del participio pasado de terminare ("limitar").

o terminație
niște terminații (singular)
unei terminații
unor terminații (singular)
terminația
terminațiile (singular)
terminației
terminațiilor (singular)
terminațiilor (singular)


accelerație

Del francés accélération, y este del latín accelerationem (del nominativo acceleratio), un sustantivo de la acción del participio pasado de accelerare, de ad- y celerare, de celer.

o accelerație
niște accelerații (singular)
unei accelerații
unor accelerații (singular)
accelerația
accelerațiile (singular)
accelerației
accelerațiilor (singular)
accelerațiilor (singular)


abstracție

Del francés abstraction, y este del francés antiguo abstraction, del latín abstractionem (del nominativo abstractio), un sustantivo de la acción del participio pasado de abstrahere, de abs- y trahere.

o abstracție
niște abstracții (singular)
unei abstracții
unor abstracții (singular)
abstracția
abstracțiile (singular)
abstracției
abstracțiilor (singular)
abstracțiilor (singular)


accepție

Del francés acception, y este del latín acceptionem (del nominativo acceptio), un sustantivo de la acción del participio pasado de acceptare, un frecuentativo de accipere, de ad- y capere, del protoindoeuropeo *kap-.

o accepție
niște accepții (singular)
unei accepții
unor accepții (singular)
accepția
accepțiile (singular)
accepției
accepțiilor (singular)
accepțiilor (singular)


restaurație

o restaurație
niște restaurații (singular)
unei restaurații
unor restaurații (singular)
restaurația
restaurațiile (singular)
restaurației
restaurațiilor (singular)
restaurațiilor (singular)


regiune

Del latín regionem, y este de regere ("dirigir").

o regiune
niște regiune (singular)
unei regiune
unor regiune (singular)
regiunea
regiunele (singular)
regiunei
regiunelor (singular)
regiunelor (singular)


prietenie

o prietenie
niște prietenii (singular)
unei prietenii
unor prietenii (singular)
prietenia
prieteniile (singular)
prieteniei
prieteniilor (singular)
prieteniilor (singular)


trăsătură

o trăsătură
niște trăsături (singular)
unei trăsături
unor trăsături (singular)
trăsătura
trăsăturile (singular)
trăsăturii
trăsăturilor (singular)
trăsăturilor (singular)


colecție

Del francés collection, y este del francés antiguo collection, del latín collectionem (del nominativo collectio), un sustantivo de la acción de colligere, de com- y legere, del protoindoeuropeo *leg-.

o colecție
niște colecții (singular)
unei colecții
unor colecții (singular)
colecția
colecțiile (singular)
colecției
colecțiilor (singular)
colecțiilor (singular)


alotropic

alotropic
alotropici (masculine)
alotropică (feminine)
alotropice
alotropic
alotropici (masculine)
alotropice (feminine)
alotropice
alotropicul
alotropicii (masculine)
alotropica (feminine)
alotropicele
alotropicului
alotropicilor (masculine)
alotropicei (feminine)
alotropicelor
alotropicilor (masculine)
alotropicelor


relație

Del francés relation, y este del francés antiguo relacion, del latín relationem (del nominativo relatio), de relatus, de re- y latus.

o relație
niște relații (singular)
unei relații
unor relații (singular)
relația
relațiile (singular)
relației
relațiilor (singular)
relațiilor (singular)


reconstrucție

Del francés reconstruction, y este de re- y construction.

o reconstrucție
niște reconstrucții (singular)
unei reconstrucții
unor reconstrucții (singular)
reconstrucția
reconstrucțiile (singular)
reconstrucției
reconstrucțiilor (singular)
reconstrucțiilor (singular)


fortificație

Del francés fortification, y este del francés medio fortification, del latín tardío fortificationem (del nominativo fortificatio), un sustantivo de la acción del participio pasado de fortificare, de fortis ("fuerte") y facere ("hacer").

o fortificație
niște fortificații (singular)
unei fortificații
unor fortificații (singular)
fortificația
fortificațiile (singular)
fortificației
fortificațiilor (singular)
fortificațiilor (singular)


stereotipic

stereotipic
stereotipici (masculine)
stereotipică (feminine)
stereotipice
stereotipic
stereotipici (masculine)
stereotipice (feminine)
stereotipice
stereotipicul
stereotipicii (masculine)
stereotipica (feminine)
stereotipicele
stereotipicului
stereotipicilor (masculine)
stereotipicei (feminine)
stereotipicelor
stereotipicilor (masculine)
stereotipicelor


distincție

Del francés distinction, y este del francés medio distinction, del francés antiguo distinction, del latín distinctionem (del nominativo distinctio), del participio pasado de distinguere ("separar"), de dis- y stinguere ("extinguir"), del protoindoeuropeo *steig-.

o distincție
niște distincții (singular)
unei distincții
unor distincții (singular)
distincția
distincțiile (singular)
distincției
distincțiilor (singular)
distincțiilor (singular)


național

Del francés national, y este del francés medio national, del latín nationalis.

național
naționali (masculine)
națională (feminine)
naționale
național
naționali (masculine)
naționale (feminine)
naționale
naționalul
naționalii (masculine)
naționala (feminine)
naționalele
naționalului
naționalilor (masculine)
naționalei (feminine)
naționalelor
naționalilor (masculine)
naționalelor


extincție

Del francés extinction, y este del latín extinctionem o exstinctionem, de extinguere o exstinguere, de ex- y stinguere, del protoindoeuropeo *steig-.

o extincție
niște extincții (singular)
unei extincții
unor extincții (singular)
extincția
extincțiile (singular)
extincției
extincțiilor (singular)
extincțiilor (singular)


injecție

Del francés injection, y este del francés medio iniection, del latín iniectionem (del nominativo iniectio), del participio pasado de inicere, de in- y icere, de iacere ("lanzar"), del protoindoeuropeo *ye- ("hacer").

o injecție
niște injecții (singular)
unei injecții
unor injecții (singular)
injecția
injecțiile (singular)
injecției
injecțiilor (singular)
injecțiilor (singular)


dezvoltare

o dezvoltare
niște dezvoltări (singular)
unei dezvoltări
unor dezvoltări (singular)
dezvoltarea
dezvoltările (singular)
dezvoltării
dezvoltărilor (singular)
dezvoltărilor (singular)


consultație

Del francés consultation, y este del francés medio consultation, del latín consultationem (del nominativo consultatio), del participio pasado de consultare, un frecuentativo de consulere ("deliberar"), de com- y *selere, del protoindoeuropeo *sal- ("tener").

o consultație
niște consultații (singular)
unei consultații
unor consultații (singular)
consultația
consultațiile (singular)
consultației
consultațiilor (singular)
consultațiilor (singular)


enciclopedie

Del francés encyclopédie, y este del latín encyclopaedia, del griego antiguo ἐν κύκλῳ παιδεία.

o enciclopedie
niște enciclopedii (singular)
unei enciclopedii
unor enciclopedii (singular)
enciclopedia
enciclopediile (singular)
enciclopediei
enciclopediilor (singular)
enciclopediilor (singular)


geografie

Del francés géographie, y este del francés medio géographie, del latín geographia, del griego antiguo γεωγραφία, de γεω- y -γραφία.

o geografie
niște geografii (singular)
unei geografii
unor geografii (singular)
geografia
geografiile (singular)
geografiei
geografiilor (singular)
geografiilor (singular)


identic

Del francés identique, y este del francés medio identique, del latín medieval identicus, del latín tardío identitas (& -icus), del latín idem (de id) y -dem.

identic
identici (masculine)
identică (feminine)
identice
identic
identici (masculine)
identice (feminine)
identice
identicul
identicii (masculine)
identica (feminine)
identicele
identicului
identicilor (masculine)
identicei (feminine)
identicelor
identicilor (masculine)
identicelor


ai

Niște prieteni ai lui sunt interesanți.

ejemplo

:*Ejemplo: Niște prieteni ai lui sunt interesanți.


ai

un ai
niște aii (singular)
unui ai
unor aii (singular)
aiul
aiii (singular)
aiului
aiilor (singular)
aiule
aiilor (singular)


indolență

Del francés indolence, y este del latín indolentia, del substantivo indolentem (del nominativo indolens), de in- y dolentem (del nominativo dolens), de dolere.

o indolență
niște indolențe (singular)
unei indolențe
unor indolențe (singular)
indolența
indolențele (singular)
indolenței
indolențelor (singular)
indolențelor (singular)


explicași

Segunda persona del singular del pretérito indefinido de indicativo de explica


chirurgie

Del francés chirurgie, y este del francés medio chirurgie, del francés antiguo surgerie, una contracción de serurgerie, del latín tardío chirurgia, del griego antiguo χειρουργία, de χειρουργός, de χείρ ("mano") y ἔργον ("obra").

o chirurgie
niște chirurgii (singular)
unei chirurgii
unor chirurgii (singular)
chirurgia
chirurgiile (singular)
chirurgiei
chirurgiilor (singular)
chirurgiilor (singular)


robinet

Del francés robinet, y este del francés medio robinet, del francés -et.

un robinet
niște robineți (singular)
unui robinet
unor robineți (singular)
robinetul
robineții (singular)
robinetului
robineților (singular)
robinetule
robineților (singular)
un robinet
niște robinete (singular)
unui robinet
unor robinete (singular)
robinetul
robinetele (singular)
robinetului
robinetelor (singular)
robinetelor (singular)


filozofa

Del francés philosopher, y este del latín philosophari, del griego antiguo.


detenție

Del francés détention, y este del francés medio détention, del latín tardío detentionem (del nominativo detentio), del participio pasado de detinere ("detener"), de de- y tenere ("tener"), del protoindoeuropeo *ten- ("estirar").

o detenție
niște detenții (singular)
unei detenții
unor detenții (singular)
detenția
detențiile (singular)
detenției
detențiilor (singular)
detențiilor (singular)


colonie

Del francés colonie, y este del francés medio colonie, del latín colonia, del latín colonus, del latín colere, del protoindoeuropeo *kwel-.

o colonie
niște colonii (singular)
unei colonii
unor colonii (singular)
colonia
coloniile (singular)
coloniei
coloniilor (singular)
coloniilor (singular)


timpul costă bani

(El tiempo cuesta dinero) El tiempo es oro.


hârciog

Del húngaro hörcsög, y este del eslavo eclesiástico antiguo.

un hârciog
niște hârciogi (singular)
unui hârciog
unor hârciogi (singular)
hârciogul
hârciogii (singular)
hârciogului
hârciogilor (singular)
hârciogule
hârciogilor (singular)

Hámster vulgar, hámster europeo, cerdo del centeno.


dame

Forma del nominativo y acusativo plural de damă.

Forma del genitivo y dativo singular de damă.

Forma del genitivo y dativo plural de damă.


actriță

o actriță
niște actrițe (singular)
unei actrițe
unor actrițe (singular)
actrița
actrițele (singular)
actriței
actrițelor (singular)
actrițelor (singular)


fabricație

Del francés fabrication, y este del francés medio fabrication, del latín fabricationem (del nominativo fabricatio), del participio pasado de fabricare ("construir"), de fabrica, de faber ("menestral"), del protoindoeuropeo *dhabh-.

o fabricație
niște fabricații (singular)
unei fabricații
unor fabricații (singular)
fabricația
fabricațiile (singular)
fabricației
fabricațiilor (singular)
fabricațiilor (singular)


celebrație

Del francés célébration, y este del francés medio celebration, del latín celebrationem (del nominativo celebratio), del participio pasado de celebrare, de celeber ("populoso").

o celebrație
niște celebrații (singular)
unei celebrații
unor celebrații (singular)
celebrația
celebrațiile (singular)
celebrației
celebrațiilor (singular)
celebrațiilor (singular)


carte

Del latín chartās ("papeles"), y este del latín chartam ("papel"), del griego antiguo χάρτης (khártēs, "papel").

etim

carte
cărți (singular)
cărți
cărți (singular)
cartea
cărțile (singular)
cărții
cărților (singular)
cărților (singular)


carte

Forma del nominativo y acusativo plural de cartă.

Forma del genitivo y dativo singular de cartă.

Forma del genitivo y dativo plural de cartă.


atmosferă

Del francés atmosphère, y este del griego antiguo ἀτμός (atmós) y σφαῖρα (sphaĩra, "esfera").

o atmosferă
niște atmosfere (singular)
unei atmosfere
unor atmosfere (singular)
atmosfera
atmosferele (singular)
atmosferei
atmosferelor (singular)
atmosferelor (singular)


frecare

o frecare
niște frecări (singular)
unei frecări
unor frecări (singular)
frecarea
frecările (singular)
frecării
frecărilor (singular)
frecărilor (singular)


verișor

un verișor
niște verișori (singular)
unui verișor
unor verișori (singular)
verișorul
verișorii (singular)
verișorului
verișorilor (singular)
verișorule
verișorilor (singular)


autosuficiente

Forma del nominativo y acusativo plural femenino de autosuficient.

Forma del genitivo y dativo singular femenino de autosuficient.

Forma del genitivo y dativo plural femenino de autosuficient.


socialism

Del francés socialisme ("socialismo") y del alemán Sozialismus ("socialismo").

etimología

un socialism
niște socialisme (singular)
unui socialism
unor socialisme (singular)
socialismul
socialismele (singular)
socialismului
socialismelor (singular)
socialismelor (singular)

Socialismo (revolución contra el estado y las clases).


rezervație

Del francés réservation, y este del francés medio reservation, del latín reservationem (del nominativo reservatio), del verbo reservare, de re- y servare ("preservar"), del protoindoeuropeo *ser- ("proteger").

o rezervație
niște rezervații (singular)
unei rezervații
unor rezervații (singular)
rezervația
rezervațiile (singular)
rezervației
rezervațiilor (singular)
rezervațiilor (singular)


destinație

Del francés destination ("destinación"), y este del francés medio destination, del latín destinationem ("prepósito") (del nominativo destinatio), del participio pasado de destinare ("determinar"), de de- y -stinare, del protoindoeuropeo *sta- ("estar de pie").

o destinație
niște destinații (singular)
unei destinații
unor destinații (singular)
destinația
destinațiile (singular)
destinației
destinațiilor (singular)
destinațiilor (singular)


steluță

Del latín stella, y este del protoindoeuropeo *h₂stḗr.

o steluță
niște steluțe (singular)
unei steluțe
unor steluțe (singular)
steluța
steluțele (singular)
steluței
steluțelor (singular)
steluțelor (singular)


etimologia

Forma del nominativo definido singular de etimologie.

Forma del acusativo definido singular de etimologie.


alchimie

Del francés alchimie, y este del francés medio alchimie, del francés antiguo alchimie, del francés antiguo alquemie, del latín medieval alkimia, del árabe الكيمياء (āl-kymyāʾ), del griego antiguo χυμεία (chyeía), de un origen incierto.

o alchimie
niște alchimii (singular)
unei alchimii
unor alchimii (singular)
alchimia
alchimiile (singular)
alchimiei
alchimiilor (singular)
alchimiilor (singular)


căluț

un căluț
niște căluți (singular)
unui căluț
unor căluți (singular)
căluțul
căluții (singular)
căluțului
căluților (singular)
căluțule
căluților (singular)


amurg

un amurg
niște amurguri (singular)
unui amurg
unor amurguri (singular)
amurgul
amurgurile (singular)
amurgului
amurgurilor (singular)
amurgurilor (singular)


artificiu

Del francés artifice, y este del francés medio artifice ("destreza"), del latín artificium, de artifex (del gentivio artificis), de ars ("arte") y facere ("hacer"), del protoindoeuropeo *dhe-.

un artificiu
niște artificii (singular)
unui artificiu
unor artificii (singular)
artificiul
artificiile (singular)
artificiului
artificiilor (singular)
artificiilor (singular)


oi

Forma del nominativo, acusativo, genitivo y dativo plural de oaie.

Forma del genitivo y dativo singular de oaie.


oi

Primera persona del singular (eu) del presente de indicativo de vrea.

Oi merge-n București mâine.

Segunda persona del singular (tu) del presente de indicativo de vrea.

ejemplo

:*Ejemplo: Crezi că oi vrea ceva de băut mai târziu?


dimpotrivă

Del prefijo de- y împotrivă, y este de îm- y potrivă.

Al contrario, contrariamente u opuestamente.


bianual

bianual
bianuali (masculine)
bianuală (feminine)
bianuale
bianual
bianuali (masculine)
bianuale (feminine)
bianuale
bianualul
bianualii (masculine)
bianuala (feminine)
bianualele
bianualului
bianualilor (masculine)
bianualei (feminine)
bianualelor
bianualilor (masculine)
bianualelor


poziție

Del francés position, y este del francés medio position, del francés antiguo posicion, del latín positionem, y este del participio pasado de ponere ("poner"), del protoindoeuropeo *po-s(i)nere, de *apo- y *sinere.

o poziție
niște poziții (singular)
unei poziții
unor poziții (singular)
poziția
pozițiile (singular)
poziției
pozițiilor (singular)
pozițiilor (singular)


castravete

Del búlgaro краставица.

etimología

Del búlgaro краставица

un castravete
niște castraveți (singular)
unui castravete
unor castraveți (singular)
castravetele
castraveții (singular)
castravetelui
castraveților (singular)
castravete
castraveților (singular)


pragmatic

Del francés pragmatique, y este del francés medio pragmatique, del latín pragmaticus, del griego antiguo πραγματικός (pragmatikós), de πρᾶγμα (prãgma, "asunto") (del genitivo πράγματος (prágmatos)), del infinitivo πράττειν (práttein, "actuar") o del infinitivo πράσσειν (prássein, "actuar").

pragmatic
pragmatici (masculine)
pragmatică (feminine)
pragmatice
pragmatic
pragmatici (masculine)
pragmatice (feminine)
pragmatice
pragmaticul
pragmaticii (masculine)
pragmatica (feminine)
pragmaticele
pragmaticului
pragmaticilor (masculine)
pragmaticei (feminine)
pragmaticelor
pragmaticilor (masculine)
pragmaticelor


cucumăr

un cucumăr
niște cucumări (singular)
unui cucumăr
unor cucumări (singular)
cucumărul
cucumării (singular)
cucumărului
cucumărilor (singular)
cucumărule
cucumărilor (singular)


apartament

Del francés appartement, y este del francés medio appartement, del italiano appartimento, del italiano appartere, del italiano parte, del latín partem (del nominativo pars), del protoindoeuropeo *pere-.

un apartament
niște apartamente (singular)
unui apartament
unor apartamente (singular)
apartamentul
apartamentele (singular)
apartamentului
apartamentelor (singular)
apartamentelor (singular)


hienă

Del francés hyène, y este del francés medio hyene o hyæne, del francés antiguo hiene o hyene, del latín hyaena, del griego antiguo ὕαινα (hýaina), de ὗς (hys, "cerdo") y -αινα (-aina).

o hienă
niște hiene (singular)
unei hiene
unor hiene (singular)
hiena
hienele (singular)
hienei
hienelor (singular)
hienelor (singular)


toaletă

Del francés toilette, y este del francés medio toilette, de toile ("tela") (y -ette), del francés antiguo teile, del latín tela ("red"), del protoindoeuropeo *teks-la-, de *teks-.

o toaletă
niște toalete (singular)
unei toalete
unor toalete (singular)
toaleta
toaletele (singular)
toaletei
toaletelor (singular)
toaletelor (singular)

Aseo, baño (para disponer los excrementos), escusado, excusado, inodoro, retrete, servicio, sanitario, toilete o wáter.


toaletă

Tercera persona del singular del pretérito perfecto simple de indicativo de toaleta.


oribil

Del francés horrible, y este del francés medio horrible, del francés antiguo horrible u orrible, del latín horribilis, de horrere, del protoindoeuropeo *ghers-.

oribil
oribili (masculine)
oribilă (feminine)
oribile
oribil
oribili (masculine)
oribile (feminine)
oribile
oribilul
oribilii (masculine)
oribila (feminine)
oribilele
oribilului
oribililor (masculine)
oribilei (feminine)
oribilelor
oribililor (masculine)
oribilelor


oribil

Horriblemente, horrorosamente o terriblemente.


pauper

pauper
pauperi (masculine)
pauperă (feminine)
paupere
pauper
pauperi (masculine)
paupere (feminine)
paupere
pauperul
pauperii (masculine)
paupera (feminine)
pauperele
pauperului
pauperilor (masculine)
pauperei (feminine)
pauperelor
pauperilor (masculine)
pauperelor


internațional

internațional
internaționali (masculine)
internațională (feminine)
internaționale
internațional
internaționali (masculine)
internaționale (feminine)
internaționale
internaționalul
internaționalii (masculine)
internaționala (feminine)
internaționalele
internaționalului
internaționalilor (masculine)
internaționalei (feminine)
internaționalelor
internaționalilor (masculine)
internaționalelor


etimologist

un etimologist
niște etimologiști (singular)
unui etimologist
unor etimologiști (singular)
etimologistul
etimologiștii (singular)
etimologistului
etimologiștilor (singular)
etimologistule
etimologiștilor (singular)


enciclopediile

Forma del nominativo definido plural de enciclopedie.

Forma del acusativo definido plural de enciclopedie.


enciclopediilor

Forma del genitivo definido plural de enciclopedie.

Forma del dativo definido plural de enciclopedie.

Forma del vocativo plural de enciclopedie.


operațiune

Del francés operation, y este del francés medio operation, del francés antiguo operacion, del latín operationem (del nominativo operatio), de operātī (operātus), de operārī ("trabajar"), de opera o de operis (opus), del protoindoeuropeo *op-.

o operațiune
niște operațiuni (singular)
unei operațiuni
unor operațiuni (singular)
operațiunea
operațiunile (singular)
operațiunii
operațiunilor (singular)
operațiunilor (singular)


istoric

Del latín historicus, y este del griego antiguo ἱστορικός (historikós), de ἱστορία (historía), del verbo ἱστορεῖν (historeĩn), del protoindoeuropeo *wid-tor-, de *weid-.

istoric
istorici (masculine)
istorică (feminine)
istorice
istoric
istorici (masculine)
istorice (feminine)
istorice
istoricul
istoricii (masculine)
istorica (feminine)
istoricele
istoricului
istoricilor (masculine)
istoricei (feminine)
istoricelor
istoricilor (masculine)
istoricelor


istoric

un istoric
niște istorici (singular)
unui istoric
unor istorici (singular)
istoricul
istoricii (singular)
istoricului
istoricilor (singular)
istoricule
istoricilor (singular)


naiv

Del francés naïve, y este del francés medio naïve, del masculino naïf, del francés antiguo naif, del latín nativus, del protoindoeuropeo *gene- o *gen-.

naiv
naivi (masculine)
naivă (feminine)
naive
naiv
naivi (masculine)
naive (feminine)
naive
naivul
naivii (masculine)
naiva (feminine)
naivele
naivului
naivilor (masculine)
naivei (feminine)
naivelor
naivilor (masculine)
naivelor


universitate

Del francés université, y este del francés medio université, del francés antiguo universitei, del latín universitatem, de universus, de unus ("uno") y versus, participio pasado de vertere ("voltear"), del protoindoeuropeo *wert- ("voltear"), de *wer-.

o universitate
niște universități (singular)
unei universități
unor universități (singular)
universitatea
universitățile (singular)
universității
universităților (singular)
universităților (singular)


vulpoaică

o vulpoaică
niște vulpoaice (singular)
unei vulpoaice
unor vulpoaice (singular)
vulpoaica
vulpoaicele (singular)
vulpoaicei
vulpoaicelor (singular)
vulpoaicelor (singular)


vulpiță

o vulpiță
niște vulpițe (singular)
unei vulpițe
unor vulpițe (singular)
vulpița
vulpițele (singular)
vulpiței
vulpițelor (singular)
vulpițelor (singular)


populație

Del francés population, y este del francés medio population, del latín populationem.

o populație
niște populații (singular)
unei populații
unor populații (singular)
populația
populațiile (singular)
populației
populațiilor (singular)
populațiilor (singular)


sferic

Del francés sphérique, y este del francés medio spherique, del latín sphaericus, del griego antiguo σφαιρικός (sphairikós), de σφαῖρα (sphaĩra) y -ικός (-ikós).

sferic
sferici (masculine)
sferică (feminine)
sferice
sferic
sferici (masculine)
sferice (feminine)
sferice
sfericul
sfericii (masculine)
sferica (feminine)
sfericele
sfericului
sfericilor (masculine)
sfericei (feminine)
sfericelor
sfericilor (masculine)
sfericelor


lent

Del francés lent ("lento"), y este del francés medio lent ("lento"), del francés antiguo lent ("lento"), del latín lentum ("lento").

lent
lenți (masculine)
lentă (feminine)
lente
lent
lenți (masculine)
lente (feminine)
lente
lentul
lenții (masculine)
lenta (feminine)
lentele
lentului
lenților (masculine)
lentei (feminine)
lentelor
lenților (masculine)
lentelor


astronomia

Forma del nominativo definido singular de astronomie.

Forma del acusativo definido singular de astronomie.


gratuitamente

De balde, de gorra, desinteresadamente, graciosamente, gratis o gratuitamente.


sfera

Forma del nominativo definido singular de sferă.

Forma del acusativo definido singular de sferă.


întrebare

o întrebare
niște întrebări (singular)
unei întrebări
unor întrebări (singular)
întrebarea
întrebările (singular)
întrebării
întrebărilor (singular)
întrebărilor (singular)


hipodermic

Del francés hypodermique, y este de hypoderme e -ique.

hipodermic
hipodermici (masculine)
hipodermică (feminine)
hipodermice
hipodermic
hipodermici (masculine)
hipodermice (feminine)
hipodermice
hipodermicul
hipodermicii (masculine)
hipodermica (feminine)
hipodermicele
hipodermicului
hipodermicilor (masculine)
hipodermicei (feminine)
hipodermicelor
hipodermicilor (masculine)
hipodermicelor


exista

Del francés exister, y este del francés medio exister, del latín existere o exsistere, de ex- y sistere, del protoindoeuropeo *siste- de *sta-.


imprima

Del francés imprimer, del francés medio imprimer, del latín imprimere, de im- y premere, del protoindoeuropeo *per- ("golpear").


execra

Del francés exécrer, y este del francés medio execrer, del latín exsecror o exēcrārī, del latín sacro, del latín sacer, del latín antiguo saceres, del protoindoeuropeo *sak-.

Abominar, aborrecer, condenar, despreciar, detestar, execrar u odiar.


exagera

Del francés exagérer, y este del francés medio exagerer, del latín exaggerare, de ex- y aggerare ("amontonar"), del genitivo aggeris o agger ("montón"), del infinitivo aggerere, de ad- y gerere ("llevar"), de un origen incierto.


gustare

De gusta ("degustar") y el sufijo -re ("-ción").

o gustare
niște gustări (singular)
unei gustări
unor gustări (singular)
gustarea
gustările (singular)
gustării
gustărilor (singular)
gustărilor (singular)

Degustación, gustación, gustadura (acción de gustar).

Bala fría, bocadillo, bocado, botana, piquislabis, piscolabis, refacción, refrigerio, tentempié.


opera

Del francés opérer y del italiano operare, y estos del fracés medio operer y el italiano antiguo operare, del latín operare.


opera

Forma del nominativo definido singular de operă.

Forma del acusativo definido singular de operă.


interpreta

Forma del nominativo definido singular de interpretă.

Forma del acusativo definido singular de interpretă.


adapta

Del francés adapter, y este del francés medio adapter, del latín adaptare, del latín aptare, del latín apti, del latín *apere, del protoindoeuropeo *ap-.


aduce

Del latín addūcere ("traer"). Cognado del arrumano aduc.


crucifica

Del francés crucifier ("crucificar"), y este del francés medio crucifier ("crucificar"), del francés antiguo crucifier ("crucificar"), del latín crucifīgere ("crucificar"), de crucis ("cruz") y fīgere ("fijar").


petrifica

Del francés pétrifier, y este del francés medio petrifier, del latín petra ("piedra") (y -fier, del latín -ficare), del griego antiguo πέτρα (pétra, "piedra").


respecta

Mantener, sostener, respectar (un contrato, ley, compromiso o semejante).


belicos

Del francés belliqueux, y este del francés medio belliqueux, del latín bellicosus, de bellicus y -osus.

belicos
belicoși (masculine)
belicosă (feminine)
belicose
belicos
belicoși (masculine)
belicose (feminine)
belicose
belicosul
belicoșii (masculine)
belicosa (feminine)
belicosele
belicosului
belicoșilor (masculine)
belicosei (feminine)
belicoselor
belicoșilor (masculine)
belicoselor


rarisim

Del francés rarissime, y este del francés medio rarissime, del latín rarissimus, de rarus & -issimus.

rarisim
rarisimi (masculine)
rarisimă (feminine)
rarisime
rarisim
rarisimi (masculine)
rarisime (feminine)
rarisime
rarisimul
rarisimii (masculine)
rarisima (feminine)
rarisimele
rarisimului
rarisimilor (masculine)
rarisimei (feminine)
rarisimelor
rarisimilor (masculine)
rarisimelor


iraționalitate

Del francés irrationalité, y este del francés medio irrationalité, de irrational & -ité.

o iraționalitate
niște iraționalități (singular)
unei iraționalități
unor iraționalități (singular)
iraționalitatea
iraționalitățile (singular)
iraționalității
iraționalităților (singular)
iraționalităților (singular)


acvatic

Del francés aquatique, y este del francés medio aquatique, del francés antiguo aquatique, del latín aquaticus, de aqua & -icus.

acvatic
acvatici (masculine)
acvatică (feminine)
acvatice
acvatic
acvatici (masculine)
acvatice (feminine)
acvatice
acvaticul
acvaticii (masculine)
acvatica (feminine)
acvaticele
acvaticului
acvaticilor (masculine)
acvaticei (feminine)
acvaticelor
acvaticilor (masculine)
acvaticelor


exploata

Del francés exploiter, y este del francés medio exploiter, del francés antiguo espleiter, esploiter o esploitier, de esploit, del latín explicitum, un neutro de explicitus, participio pasado de explicare ("desplegar"), de ex- y plicare ("plegar"), del protoindoeuropeo *plek-.


exploatator

un exploatator
niște exploatatori (singular)
unui exploatator
unor exploatatori (singular)
exploatatorul
exploatatorii (singular)
exploatatorului
exploatatorilor (singular)
exploatatorule
exploatatorilor (singular)


bancă

Del francés banque y banc, y estos del francés medio banque y el gótico respectivamente, lo anterior del italiano antiguo banca, del protogermánico *bankiz, del protoindoeuropeo *bʰeg-.

bancă
bănci (singular)
bănci
bănci (singular)
banca
băncile (singular)
băncii
băncilor (singular)
băncilor (singular)