слава богу

head

сла́ва бо́гу!

сла́ва бо́гу! • (sláva bóhu!)

сла́ва бо́гу ! (canonical)
sláva bóhu! (romanization)

[ˈsɫaʋɐ ˈbɔɦʊ]

From сла́ва (sláva, “glory”) + бо́гу (bóhu, “to God”).


треш

head

треш • (treš)

— А-г-у-у... тьу-у-у! гукнув дід. — Треш-треш-треш!!
Свиснув малахај у руці... Одчиньаје Чіпка або Грицько ворота в царині — і тихо-помалу, посхильавши у низ голови, потьагли вівці шльахом у поле...

1880, Panas Myrny, Ivan Bilyk, chapter IV, in Хиба ревуть воли, јaк јacлa повні? [Do Oxen Low when Mangers are Full?], Geneva, page 39:

— A-h-u-u... tʹu-u-u! huknuv did. — Treš-treš-treš!!
Svysnuv malaxaj u ruci... Odčynʹaje Čipka abo Hrycʹko vorota v caryni — i tyxo-pomalu, posxylʹavšy u nyz holovy, potʹahly vivci šlʹaxom u pole...

(dialectal) Used to call or shoo a sheep.


на

here you go! take it! (encouraging someone to accept something, used when giving or providing something)


алло

алло́ • (alló)

гальо́

used to render the pronunciation of the speaker


і

Primal interjection in response to pain, fear, surprise. Common to many languages.

Expressing pain, fear, surprise, joy, disappointment, anger, hatred, etc.


курва

Inherited from Old Ruthenian ку́рва (kúrva).

inh+

(vulgar, swear word) fuck!, shit!, for fuck's sake!, bugger!


круто

head

кру́то • (krúto)


так

From Proto-Slavic *tako. Compare Belarusian так (tak), Polish tak.


чорт

чорт • (čort)


тьфу

тьфу • (tʹfu)


блядь

блядь • (bljadʹ)

Inherited from Old East Slavic блѧдь, from Proto-Slavic *blędь (“error”), from *blęsti (“to talk nonsense, err”).

Блядь! Чому́ все так?

Що ти, блядь, ро́биш?

Іди́, блядь, кра́ще попрацю́й!

Блядь, яки́й це жах.


нє

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-нє.wav


до побачення

до поба́чення

до поба́чення • (do pobáčennja)

до поба́чення (canonical)
do pobáčennja (romanization)

Uk-до побачення.ogg

до (do, “until”) + поба́чення (pobáčennja, “meeting, visit”) (from the root of побачити (pobačyty, “to see”)); compare Polish do zobaczenia (“see you later”).

compound

goodbye, see you later, until we meet again


благо

head

бла́го • (bláho)


лайно

From Proto-Slavic *lajьno. Compare Belarusian лайно́ (lajnó), Bulgarian лайно́ (lajnó), Macedonian лајно (lajno), Polish łajno.


окей

оке́й • (okéj)


холера

холе́ра • (xoléra)

холе́ра (canonical)
xoléra (romanization)

From Latin cholera (“bilious disease”), from Ancient Greek χολέρα (kholéra, “cholera”).

der

(colloquial) Used to express anger, contempt or irritation: damn


тихо

head

ти́хо • (týxo)


привіт

приві́т • (pryvít)

приві́т (canonical)
pryvít (romanization)

Inherited from Old East Slavic привѣтъ (privětŭ, “greeting; appeal; dictum, word; intention, will”), from Proto-Slavic *privětъ. Compare Russian приве́т (privét) and Belarusian прыве́т (pryvjét).


давайте

come on!; let us, let's (used for more than one person)


баста

head

ба́ста! • (básta!)

ба́ста! (canonical)
básta! (romanization)

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-баста.wav

Borrowed from Italian basta or Spanish basta.

(colloquial) basta (that's enough, stop)


доброго ранку

до́брого ра́нку

до́брого ра́нку • (dóbroho ránku)

до́брого ра́нку (canonical)
dóbroho ránku (romanization)

Uk-доброго ранку.ogg

From до́брий (dóbryj) and ра́нок (ránok).


добраніч

добра́ніч • (dobránič)

добра́ніч (canonical)
dobránič (romanization)

до́брий (dóbryj) + ніч (nič)

af

до́брий (dóbryj) + ніч (nič)


добривечір

head

добри́вечір • (dobrývečir)

добри́вечір (canonical)
dobrývečir (romanization)

Uk-добривечір.ogg

Univerbation of добри́й ве́чір (dobrýj véčir).

univerbation

добри́й ве́чір


вибачте

head

ви́бачте • (výbačte)

ви́бачте (canonical)
výbačte (romanization)

[ˈʋɪbɐt͡ʃte]


здоров

здоро́в • (zdoróv)

здоро́в (canonical)
zdoróv (romanization)


добридень

добри́день • (dobrýdenʹ)

добри́день (canonical)
dobrýdenʹ (romanization)

Uk-добридень.ogg

Inherited from Old Ruthenian до́брый день (dóbryj denʹ), from Old East Slavic добрꙑи дьнь (dobryi dĭnĭ), from Proto-Slavic *dòbrъ dь̏nь. By surface analysis, univerbation of до́брий (dóbryj, “good”) + день (denʹ, “day”). Compare Polish dobrydzień, Belarusian дабры́дзень (dabrýdzjenʹ).

inh

до́брый день

inh+

до́брый день


будьмо

head

бу́дьмо • (búdʹmo)

бу́дьмо (canonical)
búdʹmo (romanization)


увага

ува́га • (uváha)


шалом

шало́м • (šalóm)

(Judaism) shalom (Jewish greeting and farewell)


дякую

дя́кую • (djákuju)

дя́кую (canonical)
djákuju (romanization)

Inherited from Old Ruthenian дѧ́кую (djákuju).


сатана

head

сатана́ • (sataná)

сатана́ (canonical)
sataná (romanization)

(slang, swear word) holy cow (expression of surprise, astonishment, etc.)


добре

до́бре • (dóbre)

Inherited from Old Ruthenian до́бре (dóbre), from Old Polish dobrze, from Proto-Slavic *dobrě, from Proto-Slavic *dobrъ. Doublet of до́брі (dóbri).


похуй

head

по́хуй • (póxuj)

по (po) + хуй (xuj). Compare with Russian по́хуй (póxuj), Polish po chuj.

Нам по́хуй!

(vulgar, swear word) I do not give a fuck; I do not give a shit; I do not care


прошу

про́шу • (próšu)


смачного

смачно́го! • (smačnóho!)

смачно́го! (canonical)
smačnóho! (romanization)

[smɐt͡ʃˈnɔɦɔ]


ич

Contraction of ви́диш (výdyš). The "ч" was formed by analogy with ач (ač). Compare Russian ишь (išʹ).

(colloquial) see!; (just) look, listen; there; oh; now


блять

блять • (bljatʹ)

блядь блядь#Ukrainian

(vulgar, slang) misspelling of блядь (bljadʹ).


файно

фа́йно • (fájno)

From Polish fajne, and probably sometimes directly from German fein. Compare English fine, French fin, Italian finire.


тю

(colloquial) oh, man (exclamation expressing surprise, bewilderment or disappointment)


Христос воскрес

Христо́с воскре́с

Христо́с воскре́с • (Xrystós voskrés)

Христо́с воскре́с (canonical)
Xrystós voskrés (romanization)

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-Христос воскрес.wav

Literally “Christ was resurrected” or “Christ has risen”. Calque of Greek Χριστός ανέστη (Christós anésti).

cal

Χριστός ανέστη


ґвалт

From Old Ukrainian кгвалтъ (gvalt), гвалтъ (hvalt), ґвалтъ (gvalt), through Old Polish gwałt (Polish gwałt), from Middle High German gewalt (“strength, power”).

der

Ґвалт, миряни, що це з нами!

1958, Petro Hulak-Artemovskyi, Байки (Baiky), page 69:

Woe is me, people, what is happening to us!.

Said to show that one is in distress and requires help.


нехай щастить

head

неха́й щасти́ть!

неха́й щасти́ть! • (nexáj ščastýtʹ!)

неха́й щасти́ть ! (canonical)
nexáj ščastýtʹ! (romanization)


на добраніч

на добра́ніч

на добра́ніч • (na dobránič)

на добра́ніч (canonical)
na dobránič (romanization)

Uk-на добраніч.ogg


гайда

Borrowed from Ottoman Turkish هایده (hayde), هایدی (haydi).


досить

до́сить • (dósytʹ)

до́сить (canonical)
dósytʹ (romanization)

Inherited from Old Ruthenian досыть (dosytʹ), from Proto-Slavic *do syti, from *sytь (“satiety”). Cognate with Polish dosyć, Old Church Slavonic до сыти (do syti).


звичайно

head

звича́йно • (zvyčájno)

звича́йно (canonical)
zvyčájno (romanization)

Uk-звичайно.ogg

Adverbial form of звича́йний (zvyčájnyj).


до зустрічі

до зу́стрічі

до зу́стрічі • (do zústriči)

до зу́стрічі (canonical)
do zústriči (romanization)

Uk-До зустрічі.ogg

goodbye, see you, see you later, until we meet again


чорт забирай

чорт забира́й

чорт забира́й • (čort zabyráj)

чорт забира́й (canonical)
čort zabyráj (romanization)

(colloquial) damn it!, dammit!, damn! (expression of anger or disappointment)


спасибі

спаси́бі • (spasýbi)

спаси́бі (canonical)
spasýbi (romanization)

Uk-спасибі.ogg

From earlier Old East Slavic *съпаси богъ (*sŭpasi bogŭ, “God save (you)”) (modern Ukrainian спаси́ Бог (spasý Boh) or спаси́ Біг (spasý Bih)). Compare Belarusian спасі́ба (spasíba) and Russian спаси́бо (spasíbo). Also compare the etymological development of English goodbye.

inh

*съпаси богъ

thank you, thanks [with за (za, + accusative) ‘for’]


гоп

Onomatopoeic, comparable with Polish hop, Serbo-Croatian хоп.
A less likely theory is borrowing from German, compare German hopfen, hoppen (“to hop”).


аґу

head

аґу́ • (agú)

used to call a baby to attract its attention


іч

(colloquial) Alternative form of ич (yč)


ліл

Adaptation of Russian лол (lol) (itself from English lol) as if it were a native word. Compare Ukrainian стіл (stil) and the Russian cognate стол (stol).


слава Україні

сла́ва Украї́ні!

сла́ва Украї́ні! • (sláva Ukrajíni!)

сла́ва Украї́ні ! (canonical)
sláva Ukrajíni! (romanization)

English: slava Ukraini

desc

сла́ва Украи́не

Russian: сла́ва Украи́не (sláva Ukraíne)

Uk-Слава Україні.ogg

Coined during the 19th century during attempts to achieve independence from Tsarist Russian rule. The earliest known usage of this phrase was from a poem written by Taras Shevchenko, in the poem "До Основ'яненка" (To Osnovianenko) in 1840.

(politics) "Glory to Ukraine!", "slava Ukraini", a patriotic slogan used to support Ukraine.

uk:Слава Україні!

an abbreviation of this greeting and its accompaniment


добрий вечір

head

до́брий ве́чір

до́брий ве́чір • (dóbryj véčir)

до́брий ве́чір (canonical)
dóbryj véčir (romanization)

[dɔˈbrɪi̯ ˈʋɛt͡ʃʲir]

Uk-добрий вечір.ogg


СУГС

сла́ва Украї́ні
слава Україні#Ukrainian

геро́ям сла́ва
героям слава#Ukrainian

(politics) Initialism of сла́ва Украї́ні, геро́ям сла́ва (sláva Ukrajíni, herójam sláva, “glory to Ukraine, glory to the heroes”).


святе лайно

(vulgar, swear word) Holy shit, holy crap; an expression of shock


ПТН ХЛО

Пу́тін Путін#Ukrainian

хуйло́ хуйло#Ukrainian

(politics, slang, vulgar) Abbreviation of Пу́тін — хуйло́ (Pútin — xujló, “Putin is a dickhead”).

Пу́ті

uk:Путін — хуйло!


з днем народження

з днем наро́дження

з днем наро́дження • (z dnem naródžennja)

з днем наро́дження (canonical)
z dnem naródžennja (romanization)

Literally, “with the birthday”. The verb віта́ти (vitáty, “to congratulate, to greet”) is implied.


пердь

пердь • (perdʹ)

(colloquial, informal) the sound of farting


гаразд

гара́зд • (harázd)

гара́зд (canonical)
harázd (romanization)

uk:Гринчишин Дмитро Григорович
uk:Мельничук Олександр Савич

Cognate with Russian гора́зд (gorázd), Russian гара́здый (garázdyj)
From Old Ukrainian гараздъ (harazd), from Old East Slavic гораздъ (gorazdŭ), from Proto-Slavic *gorazdъ. Per Vasmer, an ancient borrowing from Gothic, from Proto-Germanic *ga- + *razdō (“voice, sound”); originally "speaking intelligently".

okay, alright, fine, (used to express agreement)


хай щастить

хай щасти́ть!

хай щасти́ть! • (xaj ščastýtʹ!)

хай щасти́ть ! (canonical)
xaj ščastýtʹ! (romanization)


на все добре

на все до́бре

на все до́бре • (na vse dóbre)

на все до́бре (canonical)
na vse dóbre (romanization)


бережіть себе

бережі́ть себе́

бережі́ть себе́ • (berežítʹ sebé)

бережі́ть себе́ (canonical)
berežítʹ sebé (romanization)


удачі

уда́чі! • (udáči!)

уда́чі! (canonical)
udáči! (romanization)

An ellipsis of я бажа́ю вам/тобі́ уда́чі (“I wish you luck”) and similar phrases, in which уда́чі is in the genitive case. Compare Russian уда́чи (udáči).


навзаєм

навза́єм • (navzájem)

навза́єм (canonical)
navzájem (romanization)

Probably borrowed from Polish nawzajem. By surface analysis, на- (na-) + взає́м(ний) (vzajém(nyj)).

surf

Ду́же приє́мно познайо́митися з Ва́ми! — Навза́єм!
Dúže pryjémno poznajómytysja z Vámy! — Navzájem!
Very pleased to meet you! — Likewise!

reciprocation for compliment, greeting or thanks: likewise, same to you


зрозуміло

head

зрозумі́ло • (zrozumílo)

зрозумі́ло (canonical)
zrozumílo (romanization)

From зрозумі́лий (zrozumílyj) + -о (-o).

Uk-зрозуміло.ogg

(colloquial, indicating comprehension) of course, understood


добрий день

до́брий де́нь

до́брий де́нь • (dóbryj dénʹ)

до́брий де́нь (canonical)
dóbryj dénʹ (romanization)

Uk-добрий день.ogg

Inherited from Proto-Slavic *dòbrъ dь̏nь. Literally, “good day”.


вітаю

head

віта́ю • (vitáju)

віта́ю (canonical)
vitáju (romanization)


їй-богу

їй-бо́гу (canonical)
jij-bóhu (romanization)

really!; really and truly!; honest to God!


тьху

тьху • (tʹxu)

Onomatopoeic, mimics the sound of spitting.

fie!; for shame!; nuts!; damn it!, dammit! (expresses strong disgust or disappointment)


геть

геть • (hetʹ)

→ Russian: геть (getʹ)

Borrowed from Polish het, a variant of Polish hen; ultimately from Proto-Slavic *eno.

Геть з моїх очей!


з Новим роком

з Нови́м ро́ком!

з Нови́м ро́ком! • (z Novým rókom!)

з Нови́м ро́ком ! (canonical)
z Novým rókom! (romanization)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-з Новим роком.wav

Literally, “with the New Year”. The verb віта́ти (vitáty, “to congratulate, to greet”) is implied.


героям слава

геро́ям сла́ва!

геро́ям сла́ва! • (herójam sláva!)

геро́ям сла́ва ! (canonical)
herójam sláva! (romanization)

English: heroiam slava

[ɦeˈrɔjɐm ˈsɫaʋɐ]

Developed in the 1930s by members of the Organization of Ukrainian Nationalists (OUN) and the Ukrainian Insurgent Army (UPA), in honour of veterans of the Ukrainian War of Independence. It became popularised by Stepan Bandera's group, OUN-B, in 1941.

(politics) "Glory to the heroes!", a patriotic slogan used to support Ukraine.

an abbreviation of this greeting and its introduction


слава богові

сла́ва бо́гові!

сла́ва бо́гові! • (sláva bóhovi!)

сла́ва бо́гові ! (canonical)
sláva bóhovi! (romanization)

[ˈsɫaʋɐ ˈbɔɦɔʋʲi]

From сла́ва (sláva, “glory”) + бо́гові (bóhovi, “to God”).


все буде Україна

head

все бу́де Украї́на!

все бу́де Украї́на! • (vse búde Ukrajína!)

все бу́де Украї́на ! (canonical)
vse búde Ukrajína! (romanization)

Literally, “all will be Ukraine”. Dual meaning implying that "all will be well" because all of Ukraine's territory will remain Ukrainian and will be retaken from Russian occupation.
Compare бува́ти здоро́в, literally "to be health", but implying "Cheers!"


дідько

дідько • (didʹko)


шляк би трафив

шляк би трафив

шляк би трафив • (šljak by trafyv)

Шляк from German Schlag, short form of Schlaganfall (“stroke”) + би (by) + трафити (trafyty) from German treffen (“to strike, to hit”). Literally, "if only a stroke struck one".

Та я раз у рік чи скуштую того м'яса, а вони, шляк би їх трафив, щодня курятину їдять!

1930, Dmytro Bedzyk, Студені води [Freezing-cold waters], volume 1, published 1959, page 21:

I eat that meat once a year if at all, and they, may they be damned, eat chicken every day!

Ta ja raz u rik čy skuštuju toho mʺjasa, a vony, šljak by jix trafyv, ščodnja kurjatynu jidjatʹ!

Я не мала дитина, вона далі нерви тратить. "Я гуляв", "Шляк би тебе трафив!"

2022, “Стефанія [Stefania]”, Oleh Psiuk, Ivan Klymenko (lyrics), Ihor Didenchuk, Tymofii Muzychuk, and Vitalii Duzhyk (music):

I'm not a little child anymore, she continues to waste her nerves on me. "I was out playing", "Goddamn you!"

Ja ne mala dytyna, vona dali nervy tratytʹ. "Ja huljav", "Šljak by tebe trafyv!"

(with accusative, somewhat vulgar) Used as an expression of anger, annoyance, or contempt with a person or thing.


годі

го́ді • (hódi)

Го́ді! Я втоми́вся від ва́шого галасува́ння!

Hódi! Ja vtomývsja vid vášoho halasuvánnja!

Го́ді ліни́тися! Става́ймо до робо́ти!

Used as an order or command to cease doing something.


нумо

ну́мо • (númo)


що за біс

що за біс • (ščo za bis)

what the hell? (expression used for surprise)


якого біса

яко́го бі́са

яко́го бі́са • (jakóho bísa)

яко́го бі́са (canonical)
jakóho bísa (romanization)

[jɐˈkɔɦɔ ˈbʲisɐ]

Яко́го бі́са ти ро́биш?


з нами Бог

з на́ми Бог • (z námy Boh)

з на́ми Бог (canonical)
z námy Boh (romanization)

Interpretation of Biblical Hebrew עִמָּנוּאֵל ('imanu'éll) (Isaiah 7:14, 8:10) and Koine Greek μεθ ἡμῶν ὁ Θεός (meth hēmôn ho Theós) (Matthew 1:23). Compare Russian с на́ми Бог (s námi Bog).

der

μεθ ἡμῶν ὁ Θεός

З нами Бог, разумійте, язици, і покаряйтеся, яко з нами Бог!

God is with us: understand, Gentiles, and repent, for God is with us! (a traditional Christian prayer)

Z namy Boh, razumijte, jazycy, i pokarjajtesja, jako z namy Boh!

(religion, Christianity) God is with us.

uk:з нами Бог


воістину воскрес

head

воі́стину воскре́с

воі́стину воскре́с • (voístynu voskrés)

воі́стину воскре́с (canonical)
voístynu voskrés (romanization)

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-воістину воскрес.wav

Literally “Truly, He (Christ) has risen”. Calque of Greek αληθώς ανέστη (alithós anésti).

cal

αληθώς ανέστη


молодець

head

молоде́ць • (molodécʹ)

молоде́ць (canonical)
molodécʹ (romanization)

[mɔɫɔˈdɛt͡sʲ]

Uk-молодець.ogg

From молод(и́й) (molod(ýj)) + -е́ць (-écʹ). Compare Russian молоде́ц (molodéc), Belarusian маладзе́ц (maladzjéc).

well done!, good job!, great job!, way to go!, attaboy!, attagirl!


йо

used to express surprise; really?!, seriously?!


йо

(Zakarpattia) used to express affirmation; alright, okay, I agree

(Zakarpattia) used as an informal greeting


що за хуй

що за хуй • (ščo za xuj)

(vulgar) what the fuck? (expression used for surprise)


зрозумів

зрозумі́в • (zrozumív)

зрозумі́в (canonical)
zrozumív (romanization)


па-па

па-па ! (canonical)
pa-pa! (romanization)


іди на хуй

іди́ на́ хуй

іди́ на́ хуй • (idý ná xuj)

іди́ на́ хуй (canonical)
idý ná xuj (romanization)

Literally, “go to the dick!”. Compare Russian иди́ на́ хуй (idí ná xuj)! and Polish idź w chuj.

cog

иди́ на́ хуй

(vulgar, swear word) fuck off! (expression used to tell someone to leave)


пішов на хуй

head

пішо́в на́ хуй

пішо́в на́ хуй • (pišóv ná xuj)

пішо́в на́ хуй (canonical)
pišóv ná xuj (romanization)

Literally, “go to the dick!” Past tense of verbs is often used to give rather rude commands. Compare Russian пошёл на́ хуй (pošól ná xuj)!.

cog

пошёл на́ хуй


ШЗХ

що за хуй
що за хуй#Ukrainian

(slang, vulgar, Internet slang, text messaging) Abbreviation of що за хуй (ščo za xuj).: WTF, "what the fuck?"


ПНХ

пішо́в на́ хуй
пішов на хуй#Ukrainian

(slang, vulgar, Internet slang, text messaging) Abbreviation of пішо́в на́ хуй (pišóv ná xuj).: GFY, "go fuck yourself"


вічна пам'ять

head

ві́чна па́м'ять!

ві́чна па́м'ять! • (víčna pámʺjatʹ!)

ві́чна па́м'ять ! (canonical)
víčna pámʺjatʹ! (romanization)

Ві́чна па́м'ять Геро́ям!

"eternal memory", an interjection wishing a blessing to the deceased.


хай живе

хай живе́! • (xaj žyvé!)

хай живе ́! (canonical)
xaj žyvé! (romanization)

also used to wish a blessing to a person


йбн рсн

ЙБН БЛД РСН

йо́бана йобаний#Ukrainian

русня́ русня#Ukrainian

(slang, vulgar, Internet slang, text messaging) Abbreviation of йо́бана русня́ (jóbana rusnjá, “those fucking Russians”).


від'їбись

від'їбись • (vidʺjibysʹ)


пиздець

пизде́ць • (pyzdécʹ)

пизде́ць (canonical)
pyzdécʹ (romanization)

пизда́ (pyzdá) + -ець (-ecʹ). Compare Russian пизде́ц (pizdéc).

Це мені́ пизде́ць як подо́бається!

(vulgar) used as a filler or intensifier


заспокойся

заспоко́йся • (zaspokójsja)

заспоко́йся (canonical)
zaspokójsja (romanization)


цьом

цьом • (cʹom)


поїхали

пої́хали • (pojíxaly)

пої́хали (canonical)
pojíxaly (romanization)


цабе

цабе́ • (cabé)

Conflation of од се́бе́ (od sébé, “from oneself”).

gee (an interjection used to turn oxen to the right)


еврика

е́врика • (évryka)

е́врика (canonical)
évryka (romanization)

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-еврика.wav

Borrowed from Ancient Greek εὕρηκᾰ (heúrēka).


всьо

head

всьо • (vsʹo)

Ну всьо! Я йду.

(colloquial, Surzhyk, dialectal) Used to express that one is fed up or has had enough; that's it


чи не так

чи не так • (čy ne tak)

right; isn't it so?, used as an expression of affirmation after a statement


зі святом

зі свя́том • (zi svjátom)

зі свя́том (canonical)
zi svjátom (romanization)

Literally, “with the holiday”. The verb віта́ти (vitáty, “to congratulate, to greet”) is implied.


йоб

Back-formation from йо́баний (jóbanyj, “fucking”). Compare Russian ёб (job).

back-form

йоб твою́ мать; мать твою́ йоб ― job tvojú matʹ; matʹ tvojú job ― motherfuck, fuckshit (literally, “fuck your mother”)

йо́бу да́тися

У мене щось є! Йоб… точно є! Невеличкі, ледве помітні фігнюшки.

2003, Дністровий, А., Місто уповільненої дії, Київ: Факт, →ISBN:

I have something! Fuck… there definitely is! Small, barely noticeable bullshit.

U mene ščosʹ je! Job… točno je! Nevelyčki, ledve pomitni fihnjušky.

Йоб твою мать, Петя, ну на фіга?

2002, Карпа, І. І., Знес паленого: чтиво ідіотів, Івано-Франківськ: Лілея-НВ, →ISBN, →OCLC:

І запам'ятай: ще не знайшовся такий, що обдурив би радянську владу, йоб вашу мать.

2004, Матіос, М. В., Солодка Даруся, Львів: Піраміда, →ISBN:

And remember: no one has yet been found who would deceive the Soviet government, motherfuck.

I zapamʺjataj: šče ne znajšovsja takyj, ščo obduryv by radjansʹku vladu, job vašu matʹ.

Ти що, йобу дався?

2005, Дністровий, А., Пацики: конкретний роман, Київ: Факт, →ISBN:

(vulgar, colloquial, swear word) Used to express dissatisfaction; fuck!


пішов ти

head

пішо́в ти • (pišóv ty)

пішо́в ти (canonical)
pišóv ty (romanization)

[pʲiˈʃɔu̯ tɪ]

Shortening of пішо́в ти на́ хуй (pišóv ty ná xuj), meaning "go to the dick". Compare Russian пошёл ты на́ хуй (pošól ty ná xuj)!.

cog

пошёл ты на́ хуй

(vulgar, slang, swear word) fuck off; fuck you (expression of disapproval)


блд

блядь блядь#Ukrainian

(slang, Internet slang, text messaging, vulgar) Abbreviation of блядь (bljadʹ, “damn, fucking (an intensifier)”).


цить

head

цить • (cytʹ)


клац

uk:Мельничук Олександр Савич


а що

а що? • (a ščo?)


закрий пиздак

закри́й пизда́к

закри́й пизда́к • (zakrýj pyzdák)

закри́й пизда́к (canonical)
zakrýj pyzdák (romanization)

Cognate with Russian закро́й пизда́к (zakrój pizdák, “shut your cunt, shut the fuck up”)

cog

закро́й пизда́к

Закри́й пизда́к, запуска́ю а́томне!


спасибоньки

head

спаси́боньки

спаси́боньки • (spasýbonʹky)

спаси́боньки (canonical)
spasýbonʹky (romanization)

Naukova Dumka
uk:Білодід Іван Костянтинович
uk:Словник української мови в 11 томах


так тримати

так трима́ти

так трима́ти • (tak trymáty)

так трима́ти (canonical)
tak trymáty (romanization)


ласкаво просимо додому

ласка́во про́симо додо́му

ласка́во про́симо додо́му • (laskávo prósymo dodómu)

ласка́во про́симо додо́му (canonical)
laskávo prósymo dodómu (romanization)

en-ласкаво_просимо_додому-uk-intj--gNyDVLp


з приїздом

з приї́здом • (z pryjízdom)

з приї́здом (canonical)
z pryjízdom (romanization)


вітаю вдома

віта́ю вдо́ма

віта́ю вдо́ма • (vitáju vdóma)

віта́ю вдо́ма (canonical)
vitáju vdóma (romanization)

Вітає́мо вдо́ма, Геро́ї!


з Великоднем

з Вели́коднем!

з Вели́коднем! • (z Velýkodnem!)

з Вели́коднем ! (canonical)
z Velýkodnem! (romanization)

Literally, “with the Great Day (Easter)”. The verb віта́ти (vitáty, “to congratulate, to greet”) is implied.


блін

(minced oath, colloquial, exclamation) darn!, darn it! (expression of any strong emotion)

minced oath; exclamation; minced oath; exclamation


згодна

head

зго́дна • (zhódna)

зго́дна (canonical)
zhódna (romanization)


бгг

Onomatopoeic, to represent wheezing or chuckling.

(Internet slang, text messaging, humorous) LOL, an expression of laughter or amusement.


будь-ласка

будь-ла́ска • (budʹ-láska)

будь-ла́ска (canonical)
budʹ-láska (romanization)

будь ла́ска
будь ласка#Ukrainian

Misspelling of будь ла́ска (budʹ láska).


ціп

Onomatopoeic, resembling a chick's chirp. Compare Russian цыплёнок (cypljónok, “chick”), derived from the onomatopoeia цып.


день добрий

де́нь до́брий

де́нь до́брий • (dénʹ dóbryj)

де́нь до́брий (canonical)
dénʹ dóbryj (romanization)

Calque of Polish dzień dobry. By surface analysis, де́нь (dénʹ, “day”) + до́брий (dóbryj, “good”).


доброго раночку

head

до́брого ра́ночку

до́брого ра́ночку • (dóbroho ránočku)

до́брого ра́ночку (canonical)
dóbroho ránočku (romanization)

[ˈdɔbrɔɦɔ ˈranɔt͡ʃkʊ]

Uk-доброго ранку.ogg