а

Не він, а вона.


да

Inherited from Old East Slavic да (da), from Proto-Slavic *da.


ли

Ся́дем ми з тобо́ю поснíдаєм, ли пообíдаєм

Sjádem my z tobóju posnídajem, ly poobídajem

We'll seat down together and either have breakfast or lunch


і

From Middle Ukrainian и (y), from Proto-Slavic *i, from Proto-Indo-European *ei, an early locative singular determiner, formed from the root *h₁e-, *h₁o-. Compare Greek εἰ (ei, “if”), Gothic 𐌴𐌹 (ei, “and, so that, be it”). Follows from ablative Proto-Indo-European *ed.

та

used between a vowel and then a consonant


та

→ Polish: ta

uk:Мельничук Олександр Савич

Inherited from Proto-Slavic *ta. May be related with Serbo-Croatian te.

Пий, та не напива́йся.


як

From Old East Slavic ꙗко (jako), from Proto-Slavic *jako.

чорні́ші як на́ші лю́ди


бо

Inherited from Old Ruthenian бо (bo), from Old East Slavic бо (bo), from Proto-Slavic *bo.


понеже

head

поне́же • (ponéže)

поне́же (canonical)
ponéže (romanization)


що

ščo (romanization)
шо (alternative)
што (alternative)

From Proto-Slavic *čьto, from Proto-Indo-European *kʷid, *kʷís.


аби

аби́ • (abý)

From Middle Ukrainian абы (aby), аби (aby), from Old East Slavic абꙑ (aby).


або

або́ • (abó)

From Old Ruthenian або (abo), from Old East Slavic або (abo), from Proto-Slavic *abo.


koli

From Proto-Slavic *kolě, cognate with Belarusian калі́ (kalí), Bulgarian коле (kole), Russian коли (koli) and Slovene koli.


якщо

якщо́ • (jakščó)


чи

Inherited from Old Ruthenian чи (či), from Old East Slavic чи (či), from Proto-Slavic *či, from Proto-Indo-European *kʷíh₁, initially instrumental singular of pronoun *kʷo-/*kʷe-.


якби

якби́ • (jakbý)

А що якби́ не я?

Якби́ ти знав як усі́ тебе́ лю́блять!

If only you knew how much everybody loves you!

Якби́ я хоті́в, я б це зроби́в.

Ми б пішли́ ра́зом якби́ ти не запізни́лася.

My b pišlý rázom jakbý ty ne zapiznýlasja.

We would have gone together if you had not been late.


коли

коли́ • (kolý)

коли́ (canonical)
kolý (romanization)
koli (alternative)

Eastern Mari: коли (koĺi)


але

але́ • (alé)

але́ (canonical)
alé (romanization)
а́ле (alternative)

Inherited from Middle Ukrainian але (ale), алѣ (ali), from Proto-Slavic *ale. By surface analysis, а (a) + ле (le).


хто

Inherited from Proto-Slavic *kъto, from Proto-Indo-European *kʷos-tod, (compare *kʷís).


ніж

Inherited from Old Ruthenian нижъ, нѣжъ, нежъ (niž, něž, než), all of which derive from either Proto-Slavic *ni že or *ne že, or both at the same time. Compare Czech než, Polish niż, Belarusian ніж (niž), (archaic) Russian не́же (néže), (archaic) Bulgarian не́же (néže), Old Church Slavonic неже (neže).

inh

нижъ, нѣжъ, нежъ

inh+

нижъ, нѣжъ, нежъ

Він зна́є украї́нську кра́ще, ніж росі́йську.

Vin znáje ukrajínsʹku krášče, niž rosíjsʹku.


доки

head

до́ки • (dóky)

Inherited from Proto-Slavic *do ka. Cognate with Serbo-Croatian до̏к, Macedonian докај (dokaj).


най

Inherited from Proto-Slavic *najь, a contraction of *ne xaji (“do not touch”). Compare неха́й (nexáj).


тошо

то́шо • (tóšo)

тому́ що
тому що#Ukrainian

(colloquial, dialectal) contraction of тому́ що (tomú ščo)


щоб

щоб • (ščob)

ščob (romanization)
що́би (alternative)
шоб (alternative)
шо́би (alternative)


хоч

→ Yiddish: כאָטש (khotsh)


хіба

хіба́ • (xibá)

Inherited from Proto-Slavic *xyba. Doublet of хи́ба (xýba).


наче

на́че • (náče)

на́че (canonical)
náče (romanization)
нена́че (alternative)
нена́чеб (alternative)
нена́чебто (alternative)
на́чеб (alternative)
на́чебто (alternative)

From earlier нена́че (nenáče), from не (ne) + іна́че (ináče).

af

не (ne) + іна́че (ináče)

Some of them were even ready to die for fear, and fell down as dead with the very terror.

1719, Daniel Defoe, translated by Олена Хатунцева [Olena Khatuntsveva], Життя й незвичайні та дивовижні пригоди Робінзона Крузо, translation of The Life and Strange Surprizing Adventures of Robinson Crusoe:

Déxto z nyx málo ne vmer z pereljáku j upáv na zémlju, náče mértvyj.

it is alleged/purported that, allegedly, purportedly


не кажучи вже про

head

не ка́жучи вже про

не ка́жучи вже про • (ne kážučy vže pro)

не ка́жучи вже про (canonical)
ne kážučy vže pro (romanization)


отже

о́тже • (ótže)

тому

ago; same meaning, but it's an adverb. Moreover, it means e.g., two years ago


щоби

щоби • (ščoby)

ščoby (romanization)
щоб (alternative)
шо́би (alternative)


щойно

що́йно • (ščójno)

що́йно (canonical)
ščójno (romanization)

[ˈʃt͡ʃɔi̯nɔ]

uk:Мельничук Олександр Савич

Univerbation of що (ščo, “that”) + іно́ (inó, “only”).


як тільки

head

як ті́льки • (jak tílʹky)

як ті́льки (canonical)
jak tílʹky (romanization)


однак

одна́к • (odnák)

Cognate with Russian одна́ко (odnáko), Belarusian адна́к (adnák), Polish jednak.


адже

адже́ • (adžé)

From а (a) + от (ot) + же (že). Compare отже (otže).


ані

ані́ • (aní)

From Proto-Slavic *ani. Compare Polish ani.

Я не почу́ваюся ані́ щасли́вим, ані́ сумни́м.

Ja ne počúvajusja aní ščaslývym, aní sumným.

В Украї́ні нема́є ані́ суспі́льства, яке́ було́ б налашто́ване на капітуля́цію, ані́ вла́ди, яка́ гото́ва таку́ капітуля́цію підписа́ти.

2021 October 2, Vitaly Portnikov, “Війна України з Росією на усіх фронтах. Що відбувається?”, in Радіо Свобода:

In Ukraine, there is neither a society that would be inclined towards surrender, nor an authority that is ready to sign such a surrender.

V Ukrajíni nemáje aní suspílʹstva, jaké buló b nalaštóvane na kapituljáciju, aní vlády, jaká hotóva takú kapituljáciju pidpysáty.


шоб

(colloquial) alternative form of щоб (ščob)


поки

по́ки • (póky)


ніби

ні́би • (níby)

ні́би (canonical)
níby (romanization)
ні́́бито (alternative)

From ні (ni) + би (by). Cognate with Belarusian ні́бы (níby), Polish niby. Compare Old Ruthenian небы (neby, “like, as if”), Russian как бы (kak by), Czech and Polish jakoby.


аніж

head

аніж • (aniž)

Inherited from Middle Ukrainian анѣжь (anižʹ), from Old Ruthenian анижъ (aniž).


заки

head

за́ки • (záky)

Спів цієї пісні кинув тварин у стан дикого збудження. Заки ще Марко дійшов до кінця, вони почали співати її про себе.

1947, George Orwell, translated by Ihor Ševčenko ("Ivan Cherniatynsky"), Колгосп Тварин [Animal Farm]:

The singing of this song threw the animals into the wildest excitement. Almost before Major had reached the end, they had begun singing it for themselves.

Spiv cijeji pisni kynuv tvaryn u stan dykoho zbudžennja. Zaky šče Marko dijšov do kincja, vony počaly spivaty jiji pro sebe.


причому

причо́му • (pryčómu)

причо́му (canonical)
pryčómu (romanization)
причі́м (alternative)

Uk-причому.ogg

Univerbation of при (pry) + чо́му (čómu, locative case of що (ščo)). Compare Russian причём (pričóm), Belarusian прычы́м (pryčým).

univerbation

locative case of <i class="Cyrl mention" lang="uk">що</i> (ščo)


позаяк

head

позая́к • (pozaják)

позая́к (canonical)
pozaják (romanization)

Вона́ була́ ви́мушена поки́нути ко́ледж, позая́к не ма́ла доста́тньо ко́штів.

Voná bulá výmušena pokýnuty kóledž, pozaják ne mála dostátnʹo kóštiv.

She was forced to leave college due to her not having enough funds.

because of (the fact that), due to (the fact that)


оскільки

оскі́льки • (oskílʹky)

оскі́льки (canonical)
oskílʹky (romanization)

Uk-оскільки.ogg

Univerbation of о (o) + скі́льки (skílʹky).

univerbation

Ця робо́та ідеа́льна для ме́не, оскі́льки відповіда́є мої́м тала́нтам та інтере́сам.

Cja robóta ideálʹna dlja méne, oskílʹky vidpovidáje mojím talántam ta interésam.

This job is ideal for me inasmuch as it corresponds to my talents and interests.

Але спасі́ння можли́ве лише́ ості́льки, оскільки є результа́том свідо́мого ви́бору.

2014 September 16, Roman Horbyk, “Про єресь самокастрації в політиці”, in LB.ua, archived from the original on 2023-04-27:

But salvation is possible only insofar as it is the result of a conscious choice.

Ale spasínnja možlýve lyšé ostílʹky, oskilʹky je rezulʹtátom svidómoho výboru.

inasmuch as, insofar as, as far as, to the extent that


щоправда

head

щопра́вда • (ščoprávda)

щопра́вда (canonical)
ščoprávda (romanization)

Uk-щоправда.ogg

Univerbation of що (ščo) + пра́вда (právda). Compare Polish co prawda.


шоби

head

шо́би • (šóby)

(colloquial) alternative form of що́би (ščóby)


чи то

чи то • (čy to)

maybe…or maybe; either…or (of an uncertain or unclear choice between possibilities)


тому що

тому́ що • (tomú ščo)

тому́ що (canonical)
tomú ščo (romanization)

* See тому́ (tomú) and що (ščo). A possible English gloss is "by the fact that".


не тільки…, але й…

не ті́льки…, але́ й…

не ті́льки…, але́ й… • (ne tílʹky…, alé j…)

не ті́льки… (canonical)
але́ й… (canonical)
ne tílʹky… (romanization)
alé j… (romanization)

[nɛ ˈtʲilʲke… | ɐˈɫɛ j…]


не тільки…, а й…

не ті́льки…, а й…

не ті́льки…, а й… • (ne tílʹky…, a j…)

не ті́льки… (canonical)
а й… (canonical)
ne tílʹky… (romanization)
a j… (romanization)


хоча би

хоча́ би • (xočá by)

хоча́ би (canonical)
xočá by (romanization)


нібито

ні́́бито • (ní́byto)

ні́́бито (canonical)
ní́byto (romanization)

Univerbation of ні́́би (ní́by) + то (to).


зате

head

зате́ • (zaté)

(adverbial, contrastive) but, but at least, however, on the other hand


проте

проте́ • (proté)

(adverbial, contrastive) but, however, yet


якшо

якшо́ • (jakšó)

(colloquial) alternative form of якщо́ (jakščó, “if”)


буцім

бу́цім • (búcim)


коди

коди́ • (kodý)

From Proto-Slavic *kody, cognate with Polish kiedy, Slovak kedy, Russian када (kada).


начебто

на́чебто • (náčebto)

на́чебто (canonical)
náčebto (romanization)

Uk-начебто.ogg

uk:Мельничук Олександр Савич

Univerbation of на́че (náče) + б (b) + то (to).