часто

uk-adv

ча́сто • (částo) (comparative часті́ше, superlative найчасті́ше)

ча́сто (canonical)
částo (romanization)
часті́ше (comparative)
найчасті́ше (superlative)

From ча́стий (částyj, “frequent”) + -о (-o).


там

From Old East Slavic тамо (tamo), from Proto-Slavic *tamo.


тут

From Old East Slavic туто (tuto), тутъ (tutŭ, “here; thereto; herewith”), ту (tu, “there; thereto; then; here, herewith”), from Proto-Slavic *tuto, *tu.

то тут, то там


активно

акти́вно • (aktývno)

акти́вно (canonical)
aktývno (romanization)

From акти́вний (aktývnyj, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix).


скоро

uk-adv

ско́ро • (skóro) (comparative скорі́ше, superlative найскорі́ше)

ско́ро (canonical)
skóro (romanization)
скорі́ше (comparative)
найскорі́ше (superlative)


округ

окру́г • (okrúh)

навко́ло навколо#Ukrainian

(colloquial) Synonym of навко́ло (navkólo, “around, about”).


тама

та́ма • (táma)

(dated or dialectal) Alternative form of там (tam, “there”)


днесь

днесь • (dnesʹ)

Inherited from Proto-Slavic *dьnьsь, from *dьnь (“day”) + *sь (“this”).


чесно

че́сно • (čésno)


потому

head

пото́му • (potómu)

пото́му (canonical)
potómu (romanization)


за

за і про́ти

ні за ні про́ти

«За» проголосува́ли сто депутатів.


круто

uk-adv

кру́то • (krúto)

Там доро́га кру́то піднімається

Рі́чка кру́то поверта́є ліво́руч

coolly (in a cool, unpanicked or collected manner)

кру́то зварене яйце

яйце кру́то


завжди

за́вжди or завжди́ • (závždy or zavždý)

за́вжди (canonical)
завжди́ (canonical)
závždy (romanization)
zavždý (romanization)


так

From Proto-Slavic *tako. Compare Belarusian так (tak), Polish tak.


завтра

за́втра • (závtra)

за́втра (canonical)
závtra (romanization)

Inherited from Old Ruthenian заутра (zautra), заутро (zautro), завтра (zavtra), завтро (zavtro), from Old East Slavic заоутра (zautra), from Proto-Slavic *za utra.
Cognate with Belarusian за́ўтра (záŭtra), Serbo-Croatian су̏тра, Slovak zajtra, Slovene zájtra (“tomorrow morning”).


мимо

uk-adv

ми́мо • (mýmo)


дальше

да́льше • (dálʹše)

да́льше (canonical)
dálʹše (romanization)

дале́ко далеко#Ukrainian

Вона дальше кінця свого носа не бачила.

She could not see beyond the end her nose.

Отак зачинається моя Черниця — а що дальше буде, то я і сам не знаю.

This is how my poem "The Nun" starts — but what will happen next, I do not know.

Із Пітера мені пишуть, що я недовго сидітиму в Нижнім. Чи так, чи інакше, а я дальше поста не всижу.

They write from Petersburg that I will be stationed for a short while in Nyzhnim. One way, or the other, I will not be able to bear any further posts.

[Циган:] Та добре, добре.. Розказуй дальше.

[Gypsy:] Yes, yes.. continue your story.


рано

ра́но • (ráno) (comparative рані́ше or рані́ш)

ра́но (canonical)
ráno (romanization)
рані́ше (comparative)
рані́ш (comparative)

ра́но чи пі́зно


просто

про́сто • (prósto)

про́сто (canonical)
prósto (romanization)


здорово

здо́рово • (zdórovo)

здо́рово (canonical)
zdórovo (romanization)

Uk-здорово.ogg

(colloquial) awesomely, splendidly, very well


де

Де ти тепе́р ме́шкаєш?

(interrogative, dialectal) where, whither (to what place?)


як

From Old East Slavic ꙗко (jako), from Proto-Slavic *jako.


давно

давно́ • (davnó)


мало

ма́ло • (málo) (comparative ме́нше or менш, superlative найме́нше or найме́нш)

ма́ло (canonical)
málo (romanization)
ме́нше (comparative)
менш (comparative)
найме́нше (superlative)
найме́нш (superlative)

From Old East Slavic малъ (malŭ), from Proto-Slavic *malъ.


вниз

Не диві́ться вниз!


регулярно

регуля́рно • (rehuljárno)

регуля́рно (canonical)
rehuljárno (romanization)


не раз

не ра́з • (ne ráz)

не ра́з (canonical)
ne ráz (romanization)

more than once, time and again, repeatedly, many a time


далеко

дале́ко • (daléko) (comparative да́лі or да́льше, superlative найда́лі or найда́льше)

дале́ко (canonical)
daléko (romanization)
да́лі (comparative)
да́льше (comparative)
найда́лі (superlative)
найда́льше (superlative)

far (followed by the preposition від + genitive case)

absolutely not, far from being (in the expression "далеко не", in which далеко is emphatic)


недалеко

недале́ко • (nedaléko)

недале́ко (canonical)
nedaléko (romanization)

Uk-недалеко.ogg


назад

наза́д • (nazád)

back, backward, backwards (to an opposite or reverse direction)

па́ру ти́жнів наза́д


верхом

верхо́м • (verxóm)

верхо́м (canonical)
verxóm (romanization)


верхом

ве́рхом • (vérxom)

ве́рхом (canonical)
vérxom (romanization)


заодно

заодно́ • (zaodnó)

заодно́ (canonical)
zaodnó (romanization)


жарко

жа́рко • (žárko)


ясно

я́сно • (jásno)


ниць

ниць • (nycʹ)

Inherited from Old East Slavic ниць (nicĭ), from Proto-Slavic *nicь.

inh+

Корній нічого не чув і лежав, упавши обличчям ниць на стіл, мов мертвий.

Kornij ničoho ne čuv i ležav, upavšy oblyččjam nycʹ na stil, mov mertvyj.

Naukova Dumka
uk:Білодід Іван Костянтинович
uk:Словник української мови в 11 томах


вперед

uk-adv

впере́д • (vperéd)

впере́д (canonical)
vperéd (romanization)

forward, forwards, forth, onwards, ahead, on


холодно

хо́лодно • (xólodno)

хо́лодно (canonical)
xólodno (romanization)

Uk-холодно.ogg


точно

то́чно • (tóčno) (comparative точні́ше, superlative найточні́ше)

то́чно (canonical)
tóčno (romanization)
точні́ше (comparative)
найточні́ше (superlative)

Adverbial form of то́чний (tóčnyj, “exact, precise, accurate”, adjective).


тепло

те́пло • (téplo)


бува

бува́ • (buvá)


ген

uk:Мельничук Олександр Савич

Cognate with Polish hen, from Proto-Slavic (possibly *һеnъ, *heno or *eno).


правильно

пра́вильно • (právylʹno)

пра́вильно (canonical)
právylʹno (romanization)

Uk-правильно.ogg

From пра́вильний (právylʹnyj) + -о (-o).

correctly, properly, right, rightly (in a correct manner)


ні

From Proto-Slavic *ni, from Proto-Indo-European *néy.

ні, дя́кую

ні сло́ва

не зна́ю ні ба́тька, ні ма́тері


дорого

до́рого • (dóroho)

до́рого (canonical)
dóroho (romanization)


онде

о́нде • (ónde)


абсолютно

абсолю́тно • (absoljútno)

абсолю́тно (canonical)
absoljútno (romanization)

Uk-абсолютно.ogg

Adverbial form of абсолю́тний (absoljútnyj, “absolute”, adjective).


сьогодні

сього́дні • (sʹohódni)

сього́дні (canonical)
sʹohódni (romanization)

[sʲɔˈɦɔdʲnʲi]

Uk-сьогодні.ogg

From Old East Slavic сего дьне (sego dĭne), from Proto-Slavic *sego dьne. Cognate with Russian сего́дня (sevódnja); Belarusian сяго́ння (sjahónnja), сёння (sjónnja).


недавно

неда́вно • (nedávno)

неда́вно (canonical)
nedávno (romanization)

Uk-недавно.ogg


весело

ве́село • (véselo)

ве́село (canonical)
véselo (romanization)


легко

ле́гко • (léhko)


тому

тому́ • (tomú)

See the etymology of the corresponding lemma form.

nonlemma

тому що
тому що

therefore, because of that, consequently (not to be confused with the conjunction "because", тому що)

отже

ago; same meaning, but it's a conjunction; moreover, it doesn't mean

два ро́ки тому́


очевидно

uk-adv

найочеви́дніше

очеви́дно • (očevýdno) (comparative очеви́дніше, superlative найочеви́дніше)

очеви́дно (canonical)
očevýdno (romanization)
очеви́дніше (comparative)
найочеви́дніше (superlative)

[ɔt͡ʃeˈʋɪdnɔ]

Uk-очевидно.ogg

Adverbial form of очеви́дний (očevýdnyj, adjective)

obviously, evidently, clearly, manifestly, patently


доста

до́ста • (dósta)

Inherited from Proto-Slavic *do sъta. Compare до́сита (dósyta) and до́сить (dósytʹ).


коли

head

коли́ • (kolý)

From Proto-Slavic *kolě, cognate with Belarusian калі́ (kalí), Bulgarian коле (kole), Russian коли (koli) and Slovene koli.


прямо

uk-adv

пря́мо • (prjámo)

пря́мо (canonical)
prjámo (romanization)

пря́мо впере́д


грубо

гру́бо (canonical)
hrúbo (romanization)
грубі́ше (comparative)


корисно

кори́сно • (korýsno)

кори́сно (canonical)
korýsno (romanization)

Uk-корисно.ogg


аскетично

аскети́чно • (asketýčno)

аскети́чно (canonical)
asketýčno (romanization)


практично

практи́чно • (praktýčno)

практи́чно (canonical)
praktýčno (romanization)

Uk-практично.ogg

Adverbial form of практи́чний (praktýčnyj, “practical”, adjective).


критично

крити́чно • (krytýčno)

крити́чно (canonical)
krytýčno (romanization)

critically (with, or in terms of, criticism)


страшно

стра́шно • (strášno)

стра́шно (canonical)
strášno (romanization)

Uk-страшно.ogg

terrifyingly, terribly, awfully, horribly


тихо

uk-adj

ти́хо • (týxo)


високо

uk-adv

ви́соко or висо́ко • (výsoko or vysóko)

ви́соко (canonical)
висо́ко (canonical)
výsoko (romanization)
vysóko (romanization)


чисто

чи́сто • (čýsto) (comparative чисті́ше, superlative найчисті́ше)

чи́сто (canonical)
čýsto (romanization)
чисті́ше (comparative)
найчисті́ше (superlative)

purely (solely; exclusively; merely, simply)


нагло

на́гло • (náhlo)


агресивно

агреси́вно • (ahresývno)

агреси́вно (canonical)
ahresývno (romanization)

From агреси́вний (ahresývnyj) + -о (-o). Compare Russian агресси́вно (agressívno), Belarusian агрэсі́ўна (ahresíŭna), Polish agresywnie.

пово́дитися агреси́вно


густо

гу́сто • (hústo)


так само

так са́мо • (tak sámo)

так са́мо (canonical)
tak sámo (romanization)

also (in addition; besides; as well; further; too)


конкретно

конкре́тніше

найконкре́тніше

конкре́тно • (konkrétno) (comparative конкре́тніше, superlative найконкре́тніше)

конкре́тно (canonical)
konkrétno (romanization)
конкре́тніше (comparative)
найконкре́тніше (superlative)

From конкре́тний (konkrétnyj) + -о (-o).


елегантно

елега́нтно • (elehántno)

елега́нтно (canonical)
elehántno (romanization)


широко

ши́роко • (šýroko) (comparative ши́рше, superlative найши́рше)

ши́роко (canonical)
šýroko (romanization)
ши́рше (comparative)
найши́рше (superlative)


систематично

системати́чно

системати́чно • (systematýčno)

системати́чно (canonical)
systematýčno (romanization)

Adverbial form of системати́чний (systematýčnyj, “systematic”, adjective).


флегматично

флегмати́чно

флегмати́чно • (flehmatýčno)

флегмати́чно (canonical)
flehmatýčno (romanization)

[fɫeɦmɐˈtɪt͡ʃnɔ]

From флегмати́чний (flehmatýčnyj) + -о (-o)

affix

флегмати́чний


абсурдно

uk-adv

абсу́рдно • (absúrdno)

абсу́рдно (canonical)
absúrdno (romanization)

Adverbial form of абсу́рдний (absúrdnyj, “absurd”, adjective).


гордо

го́рдо • (hórdo)


буквально

буква́льно • (bukválʹno)

буква́льно (canonical)
bukválʹno (romanization)

Uk-буквально.ogg

From буква́льний (bukválʹnyj) + -о (-o).

literally (word for word; not figuratively; not as an idiom or metaphor)

Used to intensify or dramatize non-figurative statements: literally


справа

спра́ва • (správa)

спра́ва (canonical)
správa (romanization)

Cognates
East Slavic cognates include Belarusian спра́ва (správa) and Russian спра́ва (správa).
South Slavic cognates include Serbo-Croatian sprȁva/спра̏ва and Macedonian справа (sprava).
Western Slavic cognates include Polish sprawa, Kashubian sprawa, Silesian sprawa, Czech správa, and Slovak správa.


вверху

вверху́ • (vverxú)

вверху́ (canonical)
vverxú (romanization)


скептично

скепти́чно • (skeptýčno)

скепти́чно (canonical)
skeptýčno (romanization)

From скепти́чний (skeptýčnyj) + -о (-o).


складно

скла́дно • (skládno)

скла́дно (canonical)
skládno (romanization)


симетрично

симетри́чно • (symetrýčno)

симетри́чно (canonical)
symetrýčno (romanization)

Adverbial form of симетри́чний (symetrýčnyj, “symmetrical”, adjective).


саркастично

саркасти́чно

саркасти́чно • (sarkastýčno)

саркасти́чно (canonical)
sarkastýčno (romanization)

From саркасти́чний (sarkastýčnyj) + -о (-o).

af

саркасти́чний


токмо

uk-adv

то́кмо • (tókmo)

Inherited from Old Ruthenian то́кмо (tókmo), from Old East Slavic токъмо, тъкъмо, тъкма (tokŭmo, tŭkŭmo, tŭkma), from Proto-Slavic *tъkъmo. Doublet of то́кма (tókma).

inh

токъмо, тъкъмо, тъкма


особливо

uk-adv

особли́во • (osoblývo)

особли́во (canonical)
osoblývo (romanization)

Uk-особливо.ogg

From особли́вий (osoblývyj, “special, particular”, adjective).


аж

Inherited from Old East Slavic аже (aže), from Proto-Slavic *aže.


все

усе́

after consonants or at the beginning of a clause


позитивно

uk-adv

позити́вно • (pozytývno)

позити́вно (canonical)
pozytývno (romanization)

Uk-позитивно.ogg

From позити́вний (pozytývnyj, “positive”, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix).


навмисно

uk-adv

навми́сно • (navmýsno)

навми́сно (canonical)
navmýsno (romanization)

Uk-навмисно.ogg


навряд

навря́д • (navrjád)

навря́д (canonical)
navrjád (romanization)

uk:Мельничук Олександр Савич

Borrowed from Russian навря́д (navrjád).

Його́ навря́д чи мо́жна вважа́ти радика́лом.

Johó navrjád čy móžna vvažáty radykálom.

Навря́д чи мо́жна було́ очі́кувати, що вони́ залиша́ться в краї́ні.

They could hardly have been expected to stay in the country.

Navrjád čy móžna buló očíkuvaty, ščo voný zalyšátʹsja v krajíni.

Навря́д чи хтось назве́ яки́хось архітекторів суча́сності, яки́ми пиша́ються львів'я́ни.

2017, “Юліан Чаплінський про руйнування й будівництво Львова. частина перша”, in tvoemisto.tv:

It's unlikely that anyone will name any modern architects that Lvivites are proud of.

Navrjád čy xtosʹ nazvé jakýxosʹ arxitektoriv sučásnosti, jakýmy pyšájutʹsja lʹvivʺjány.

(followed by чи) hardly, scarcely, (it is) hardly likely, (it is) unlikely


мило

ми́ло • (mýlo) (comparative милі́ше, superlative наймилі́ше)

ми́ло (canonical)
mýlo (romanization)
милі́ше (comparative)
наймилі́ше (superlative)


сильно

найсильні́ше

си́льно • (sýlʹno) (comparative сильні́ше, superlative найсильні́ше)

си́льно (canonical)
sýlʹno (romanization)
сильні́ше (comparative)
найсильні́ше (superlative)

(colloquial, intensifier) greatly, heavily, hard, badly (to a large extent)


коротко

ко́ротко • (kórotko) (comparative коро́тше)

ко́ротко (canonical)
kórotko (romanization)
коро́тше (comparative)

якщо́ ко́ротко


нормально

норма́льно • (normálʹno)

норма́льно (canonical)
normálʹno (romanization)

Uk-нормально.ogg

From норма́льний (normálʹnyj) + -о (-o).


явно

я́вно • (jávno)

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-явно.wav

blatantly, clearly, evidently, manifestly, obviously, patently, plainly


прекрасно

прекра́сно • (prekrásno)

прекра́сно (canonical)
prekrásno (romanization)

Uk-прекрасно.ogg

From прекра́сний (prekrásnyj) + -о (-o).

Вони́ прекра́сно розумі́ють, що від них очі́кують.

They understand full well what is expected of them.

Voný prekrásno rozumíjutʹ, ščo vid nyx očíkujutʹ.

excellently, full well, perfectly, wonderfully


внизу

внизу́ • (vnyzú)

Univerbation of в (v) + низу́ (nyzú), locative case of низ (nyz).

below, beneath, underneath, down (in a lower place)


твердо

тве́рдо • (tvérdo)

тве́рдо (canonical)
tvérdo (romanization)

Я в цьо́му тве́рдо переко́наний. ― Ja v cʹómu tvérdo perekónanyj. ― I am firmly convinced of this.

(figuratively) solidly, thoroughly (know or memorize something)


радо

ра́до • (rádo)


нині

ни́ні • (nýni)

Inherited from Old East Slavic нꙑнѣ (nyně), from Proto-Slavic *nyně, from Proto-Indo-European *nu (“now”).


тепер

uk-adv

тепе́р • (tepér)


особо

осо́бо • (osóbo)


ще

From Proto-Slavic *(j)ešče (“still, yet”), from Proto-Indo-European *h₁esk(ʷ)e(h₁). Cognate with Russian ещё (ješčó).


дуже

ду́же • (dúže)

From ду́жий (dúžyj, “strong”) + -е (-e).


діаметрально

діаметра́льно

діаметра́льно • (diametrálʹno)

діаметра́льно (canonical)
diametrálʹno (romanization)

діаметра́льний (diametrálʹnyj) + -о (-o)

af

діаметра́льний


красиво

uk-adv

найкраси́віше

краси́во • (krasývo) (comparative краси́віше, superlative найкраси́віше)

краси́во (canonical)
krasývo (romanization)
краси́віше (comparative)
найкраси́віше (superlative)

Uk-красиво.ogg


бездоганно

бездога́нно • (bezdohánno)

бездога́нно (canonical)
bezdohánno (romanization)


цілком

цілко́м • (cilkóm)

цілко́м (canonical)
cilkóm (romanization)


цілковито

цілкови́то • (cilkovýto)

цілкови́то (canonical)
cilkovýto (romanization)

[t͡sʲiɫkɔˈʋɪtɔ]

Adverbial form of цілкови́тий (cilkovýtyj, adjective)


раптом

ра́птом • (ráptom)

ра́птом (canonical)
ráptom (romanization)


тощо

то́що • (tóščo)


тобто

то́бто • (tóbto)


зараз

за́раз • (záraz)

be:Віктар Уладзіміравіч Мартынаў

Inherited from Old Ruthenian заразъ (zaraz), the stress and geographical spread of the word hint at borrowing from Polish zaraz. Compare Ukrainian зара́з (zaráz, “all at once”).

inh+

зараз же
зараз же

(often зараз же) right away, immediately, instantly


інколи

uk-adv

і́нколи • (ínkoly)

і́нколи (canonical)
ínkoly (romanization)


незабаром

незаба́ром • (nezabárom)

незаба́ром (canonical)
nezabárom (romanization)

Uk-незабаром.ogg


вперше

впе́рше • (vpérše)

впе́рше (canonical)
vpérše (romanization)

Univerbation of в (v) + пе́рше (pérše), neuter accusative form of пе́рший (péršyj, “first”).


ніколи

ніко́ли • (nikóly)

ніко́ли (canonical)
nikóly (romanization)

Він ніко́ли не готува́в ри́би.


ззаду

зза́ду • (zzádu)


шкода

шко́да • (škóda)

From Old East Slavic шкода (škoda, “harm, damage”).


модно

uk-adv

мо́дно • (módno)


неправильно

непра́вильно

непра́вильно • (neprávylʹno)

непра́вильно (canonical)
neprávylʹno (romanization)

Uk-неправильно.ogg

af

не (ne) + пра́вильно (právylʹno)


заново

uk-adv

за́ново • (zánovo)

за́ново (canonical)
zánovo (romanization)

anew, afresh, over again (usually in a different way to before)


сердечно

серде́чно • (serdéčno)

серде́чно (canonical)
serdéčno (romanization)


де-юре

де-ю́ре (canonical)
de-júre (romanization)


скучно

ску́чно • (skúčno)

ску́чно (canonical)
skúčno (romanization)


шумно

uk-adj

шу́мнo • (šúmno)

Inherited from Proto-Slavic *šumьnъ. By surface analysis, шум (šum) + -но (-no). Compare Russian шу́мно (šúmno), Belarusian шу́мны (šúmny).


фактично

uk-adv

факти́чно • (faktýčno)

факти́чно (canonical)
faktýčno (romanization)

Uk-фактично.ogg

Adverbial form of факти́чний (faktýčnyj, “factual, actual”, adjective).


персонально

персона́льно

персона́льно • (personálʹno)

персона́льно (canonical)
personálʹno (romanization)

affix

персона́льний


багато

uk-adv

бага́то • (baháto) (comparative бі́льше or більш, superlative найбі́льше or найбі́льш)

бага́то (canonical)
baháto (romanization)
бі́льше (comparative)
більш (comparative)
найбі́льше (superlative)
найбі́льш (superlative)

Він п'є занадто багато пива

(+ genitive case when quantifying a noun) much, a lot


багато

бага́то • (baháto)

бага́то (canonical)
baháto (romanization)


навіть

на́віть • (návitʹ)

на́віть (canonical)
návitʹ (romanization)

Навіть якщо я зазнаю невдачі?

uk:Мельничук Олександр Савич


рідко

рі́дко • (rídko) (comparative рі́дше, superlative найрі́дше)

рі́дко (canonical)
rídko (romanization)
рі́дше (comparative)
найрі́дше (superlative)

From рідки́й (ridkýj) + -о (-o). Compare Russian ре́дко (rédko), Belarusian рэ́дка (rédka), Polish rzadko.


самостійно

самості́йно • (samostíjno)

самості́йно (canonical)
samostíjno (romanization)

on one's own, by oneself, independently, solely, singularly


сексуально

сексуа́льно • (seksuálʹno)

сексуа́льно (canonical)
seksuálʹno (romanization)

affix

сексуа́льний


повторно

uk-adv

повто́рно • (povtórno)

повто́рно (canonical)
povtórno (romanization)


українською

украї́нською

украї́нською • (ukrajínsʹkoju)

украї́нською (canonical)
ukrajínsʹkoju (romanization)

Я не розмовля́ю украї́нською. ― Ja ne rozmovljáju ukrajínsʹkoju. ― I don't speak Ukrainian.


вертикально

вертика́льно

вертика́льно • (vertykálʹno)

вертика́льно (canonical)
vertykálʹno (romanization)

Uk-вертикально.ogg

From вертика́льний (vertykálʹnyj) + -о (-o)

affix

вертика́льний


учора

uk-adv

учо́ра • (učóra)


уряд

уря́д • (urjád)


м.н.р.м.

ме́трів метрів#Ukrainian

рі́внем рівнем#Ukrainian

Initialism of ме́трів над рі́внем мо́ря (métriv nad rívnem mórja, “metres above sea level”).


часом

ча́сом • (čásom)

sometimes, at times, now and again, now and then, occasionally


менш

head

менш • (menš)

Украї́нська ку́хня менш го́стра, ніж інді́йська.

Ukrainian cuisine is less spicy than Indian.

Ukrajínsʹka kúxnja menš hóstra, niž indíjsʹka.

comparative degree of ма́ло (málo): less


десь

uk-adv

десь • (desʹ)


кудись

куди́сь • (kudýsʹ)

куди́сь (canonical)
kudýsʹ (romanization)


босоніж

босо́ніж • (bosóniž)

босо́ніж (canonical)
bosóniž (romanization)

Uk-босоніж.ogg


на гамуз

на га́муз • (na hámuz)

на га́муз (canonical)
na hámuz (romanization)


гамузом

га́музом • (hámuzom)

га́музом (canonical)
hámuzom (romanization)


разом

ра́зом • (rázom)

Instrumental singular of ра́з (ráz). Calque of Polish razem.


вчора

вчо́ра • (včóra)

From Old East Slavic вьчера (vĭčera), from Proto-Slavic *vьčera. Cognate with Russian вчера́ (včerá), Belarusian учо́ра (učóra).


добре

до́бре • (dóbre) (comparative кра́ще or лі́пше, superlative найкра́ще or найлі́пше)

до́бре (canonical)
dóbre (romanization)
кра́ще (comparative)
лі́пше (comparative)
найкра́ще (superlative)
найлі́пше (superlative)

Inherited from Old Ruthenian до́бре (dóbre), from Old Polish dobrze, from Proto-Slavic *dobrě, from Proto-Slavic *dobrъ. Doublet of до́брі (dóbri).

inh+

(colloquial) very much, a lot (used with verbs)


посмертно

uk-adv

посме́ртно • (posmértno)

посме́ртно (canonical)
posmértno (romanization)


задарма

зада́рма • (zadárma)

зада́рма (canonical)
zadárma (romanization)

Uk-задарма.ogg

(colloquial) for free, for a song, for nothing


поперек

попере́к • (poperék)

попере́к (canonical)
poperék (romanization)


чо

(colloquial) Contraction of чому́ (čomú).

(colloquial) Contraction of чого́ (čohó).


беззвучно

беззву́чно • (bezzvúčno)

беззву́чно (canonical)
bezzvúčno (romanization)

From беззву́чний (bezzvúčnyj) + -о (-o).


часами

часа́ми • (časámy)

часа́ми (canonical)
časámy (romanization)


спортивно

спорти́вно • (sportývno)

спорти́вно (canonical)
sportývno (romanization)


благородно

благоро́дно • (blahoródno)

благоро́дно (canonical)
blahoródno (romanization)

[bɫɐɦɔˈrɔdnɔ]

Uk-благородно.ogg

From благоро́дний (blahoródnyj) + -о (-o)

affix

благоро́дний


негативно

uk-adv

негати́вно • (nehatývno)

негати́вно (canonical)
nehatývno (romanization)

From негати́вний (nehatývnyj, “negative”, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix).


тяжко

uk-adv

тя́жко • (tjážko)

тя́жко (canonical)
tjážko (romanization)


босо

бо́со • (bóso)


погано

пога́но • (poháno) (comparative гі́рше or гірш, superlative найгі́рше or найгі́рш)

пога́но (canonical)
poháno (romanization)
гі́рше (comparative)
гірш (comparative)
найгі́рше (superlative)
найгі́рш (superlative)


нудно

ну́дно • (núdno)


люто

лю́то • (ljúto)


категорично

категори́чно

категори́чно • (katehorýčno)

категори́чно (canonical)
katehorýčno (romanization)

[kɐteɦɔˈrɪt͡ʃnɔ]

Uk-категорично.ogg

Adverbial form of категори́чний (katehorýčnyj, “categorical”, adjective).


бездумно

безду́мно • (bezdúmno)

безду́мно (canonical)
bezdúmno (romanization)


годен

го́ден • (hóden)


догори

догори́ • (dohorý)

догори́ (canonical)
dohorý (romanization)

Univerbation of до (do) + гори́ (horý), genitive singular of гора́ (horá). Compare Polish do góry.

up, upward, upwards (toward an upper level)


докупи

доку́пи • (dokúpy)

доку́пи (canonical)
dokúpy (romanization)

Univerbation of до (do) + ку́пи (kúpy), genitive singular form of ку́па (kúpa, “heap", "pile", "group”)


верхи

ве́рхи • (vérxy)

astride, straddling, astraddle (a horse, chair, etc.)


доки

head

до́ки • (dóky)

Inherited from Proto-Slavic *do ka. Cognate with Serbo-Croatian до̏к, Macedonian докај (dokaj).

До́ки ти тут бу́деш?


зимою

uk-adv

зимо́ю • (zymóju)

зимо́ю (canonical)
zymóju (romanization)


весною

весно́ю • (vesnóju)

весно́ю (canonical)
vesnóju (romanization)


зле

Inherited from Old Ruthenian зле (zle), from Old Polish źle, from Proto-Slavic *zъlě, from Proto-Slavic *zъlъ. Doublet of зло (zlo).


усе

у́се • (úse)

all, everything (after consonants or at the beginning of a clause)


однозначно

однозна́чно • (odnoznáčno)

однозна́чно (canonical)
odnoznáčno (romanization)

однозна́чний (odnoznáčnyj, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix).

af

однозна́чний


частенько

uk-adv

часте́нько • (časténʹko)

часте́нько (canonical)
časténʹko (romanization)

[t͡ʃɐˈstɛnʲkɔ]

Uk-частенько.ogg

From часте́нький (časténʹkyj) + -о (-o) or ча́сто (částo) + -е́нько (-énʹko).

af

часте́нький (časténʹkyj) + -о (-o)

ча́сто (částo) + -е́нько (-énʹko)

ча́сто часто#Ukrainian

endearing form of ча́сто (částo, “often”)


абиде

uk-adv

аби́де • (abýde)


абиколи

аби́коли • (abýkoly)

аби́коли (canonical)
abýkoly (romanization)


абияк

аби́як • (abýjak)

аби́як (canonical)
abýjak (romanization)


абикуди

аби́куди • (abýkudy)

аби́куди (canonical)
abýkudy (romanization)


насильно

наси́льно • (nasýlʹno)

наси́льно (canonical)
nasýlʹno (romanization)

Uk-насильно.ogg


наяву

наяву́ • (najavú)

наяву́ (canonical)
najavú (romanization)

Constructed as if from на (na) + яву́ (javú), from ява́ (javá, “reality, real life, wakefulness”).

Любі́ть Украї́ну у сні й наяву́,
вишне́ву свою́ Украї́ну,
красу́ її, ві́чно живу́ і нову́,
і мо́ву її солов'ї́ну.

1944, Volodymyr Sosiura, Любіть Україну! [Love Ukraine!]:

Love Ukraine in a dream and in reality,
your cherry Ukraine,
her beauty, ever alive and new,
and her nightingale language.

Ljubítʹ Ukrajínu u sni j najavú,
vyšnévu svojú Ukrajínu,
krasú jiji, víčno žyvú i novú,
i móvu jiji solovʺjínu.

in real life, while awake, not in a dream


дешево

де́шево • (déševo)

де́шево (canonical)
déševo (romanization)


любовно

любо́вно • (ljubóvno)

любо́вно (canonical)
ljubóvno (romanization)

[lʲʊˈbɔu̯nɔ]


нечасто

неча́сто • (nečásto)

неча́сто (canonical)
nečásto (romanization)


неспроста

неспро́ста • (nesprósta)

неспро́ста (canonical)
nesprósta (romanization)

Social Security has been called the third rail of American politics: because if politicians touch it they die.

2019 [2018], Steven Pinker, chapter 4, in Olena Lyubenko, transl., Просвітництво сьогодні. Аргументи на користь розуму, науки та прогресу, Nash Format, translation of Enlightenment Now: The Case for Reason, Science, Humanism, and Progress (in English), →ISBN:

Not for nothing is Social Security called the third rail of American politics: if politicians touch it, it's the end for them.

Socialʹne straxuvannja nesprosta nazyvajutʹ tretʹoju rejkoju amerykansʹkoji polityky: jakščo polityky torknutʹsja jiji, jim kinecʹ.

(sometimes predicative) for a reason, not without reason, not for nothing


комфортно

комфо́ртніше

найкомфо́ртніше

комфо́ртно • (komfórtno) (comparative комфо́ртніше, superlative найкомфо́ртніше)

комфо́ртно (canonical)
komfórtno (romanization)
комфо́ртніше (comparative)
найкомфо́ртніше (superlative)

From комфо́ртний (komfórtnyj) + -о (-o).


колись

head

коли́сь • (kolýsʹ)

коли́сь (canonical)
kolýsʹ (romanization)


файно

uk-adv

фа́йно • (fájno)

From Polish fajne, and probably sometimes directly from German fein. Compare English fine, French fin, Italian finire.


так би мовити

так би мо́вити

так би мо́вити • (tak by móvyty)

так би мо́вити (canonical)
tak by móvyty (romanization)


завше

за́вше • (závše)

(dialectal, Western Ukraine, before USSR) always


назавжди

наза́вжди or назавжди́ • (nazávždy or nazavždý)

наза́вжди (canonical)
назавжди́ (canonical)
nazávždy (romanization)
nazavždý (romanization)

[nɐzɐu̯ʒˈdɪ]

Uk-назавжди.ogg

Univerbation of на (na, “for”) + за́вжди́ (závždý, “always”).


назавше

uk-adv

наза́вше • (nazávše)

наза́вше (canonical)
nazávše (romanization)

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-назавше.wav

Borrowed from Polish na zawsze. By surface analysis, на (na) + за́вше (závše).


ліворуч

uk-adv

ліво́руч • (livóruč)

ліво́руч (canonical)
livóruč (romanization)

Uk-ліворуч.ogg

From лі́вий (lívyj, “left”) + -о- (-o-) + рука́ (ruká, “hand”).

af

ліво́руч від ме́не


майже

uk-adv

ма́йже • (májže)

Univerbation of май (maj) + же (že), the imperative singular of ма́ти (máty, “to consider”). Compare Russian почти́, счита́й (počtí, sčitáj).

ncog

почти́, счита́й


любо

uk-adv

лю́бо • (ljúbo)

nicely, beautifully; prettily; pleasantly; well


зазвичай

зазвича́й or зазви́чай • (zazvyčáj or zazvýčaj)

зазвича́й (canonical)
зазви́чай (canonical)
zazvyčáj (romanization)
zazvýčaj (romanization)

[zɐzˈʋɪt͡ʃɐi̯]

Univerbation of за (za) + зви́ча́й (zvýčáj). Compare Polish zazwyczaj and Belarusian зазвы́чай (zazvýčaj).


звідки

uk-adv

зві́дки • (zvídky)

зві́дки (canonical)
zvídky (romanization)

Зві́дки ви?


потім

по́тім • (pótim)

Proto-Slavic *potomь, composed of *po + *tъ (after + that). Cognate with Russian потом (potom), Belarusian потым (pótym), Polish potem, Czech potom.


звісно

зві́сно • (zvísno)

зві́сно (canonical)
zvísno (romanization)

Derived from зві́дати (zvídaty), perfective of ві́дати (vídaty), from Proto-Slavic *věděti. Literally зві́сно means "known".

Звісно можете то робити!


надворі

надво́рі • (nadvóri)

надво́рі (canonical)
nadvóri (romanization)

Uk-надворі.ogg

Univerbation of на (na) + дворі́ (dvorí).

univerbation

надво́рі вже темно


шмат

uk-adv

шмат • (šmat)


нахуй

на́хуй • (náxuj)

на́ хуй
на хуй#Ukrainian

(used slightly more commonly) Alternative form of на́ хуй (ná xuj)


на хуй

на́ хуй • (ná xuj)

на́ хуй (canonical)
ná xuj (romanization)

→ Lithuanian: nachui

From хуй (xuj, “cock”). Compare Polish na chuj, Russian на хуй (na xuj).

Всі здо́хли на хуй!


куди

куди́ • (kudý)


навмання

навмання́ • (navmannjá)

навмання́ (canonical)
navmannjá (romanization)

From манити (manyty), which derived from Proto-Slavic *maniti, *manjǫ.


наразі

нара́зі • (narázi)

нара́зі (canonical)
narázi (romanization)

From на (na) + разі (razi), a calque of Polish na razie.

for the time being
for the time being#English

(dialectal, informal, Western Ukraine) see ya, bye


післязавтра

післяза́втра

післяза́втра • (pisljazávtra)

післяза́втра (canonical)
pisljazávtra (romanization)

Uk-післязавтра.ogg

пі́сля (píslja, “after”) + за́втра (závtra, “tomorrow”)


мабуть

uk-adv

ма́буть or мабу́ть • (mábutʹ or mabútʹ)

ма́буть (canonical)
мабу́ть (canonical)
mábutʹ (romanization)
mabútʹ (romanization)


туди

туди́ • (tudý)


тоді

тоді́ • (todí)


чому

чому́ • (čomú)

Near-synonym: наві́що (navíščo)

Чому́ ти так ду́маєш?


знову

зно́ву • (znóvu)

Inherited from Old East Slavic [Term?], from Proto-Slavic *jьzъ nova. Compare Polish znowa, Russian снова (snova). Equivalent to з- (z-) + новий (novyj).


тільки

ті́льки • (tílʹky)

ті́льки (canonical)
tílʹky (romanization)

Inherited from Old Ukrainian только (tolʹko), тольки (tolʹki), from Proto-Slavic *toliko. Compare Belarusian то́лькі (tólʹki).


конче

uk-adv

ко́нче • (kónče)

Я ко́нче прийду́ на вечі́рку. ― Ja kónče pryjdú na večírku. ― I will definitely come to the party.

Він ка́же, що йому́ ко́нче потрі́бна ця кни́жка.

He says that he needs this book very much.

Vin káže, ščo jomú kónče potríbna cja knýžka.


негоже

него́же • (nehóže)

него́же (canonical)
nehóže (romanization)

it does not suit (one) to, (one) ought not to


лише

лише́ • (lyšé)

Old East Slavic лише (liše), originally comparative form of лихъ (lixŭ, “bad”). Compare with Russian лишь (lišʹ).


також

та́кож or тако́ж • (tákož or takóž)

та́кож (canonical)
тако́ж (canonical)
tákož (romanization)
takóž (romanization)

Inherited from Old Ruthenian такожъ (takož), такоже (takože), from Old East Slavic тако же (tako že). By surface analysis, так(о) (tak(o)) + ж (ž). Compare Russian та́кже (tákže), Polish także and Polish takoż.

surf

вона́ тако́ж не при́йде


звідси

uk-adv

зві́дси • (zvídsy)

зві́дси (canonical)
zvídsy (romanization)

іди́ зві́дси!


довго

до́вго (canonical)
dóvho (romanization)
до́вше (comparative)


теж

Borrowed from Polish też. Doublet of тож (tož).


трохи

тро́хи • (tróxy) (diminutive тро́шки or трі́шки)

тро́хи (canonical)
tróxy (romanization)
тро́шки (diminutive)
трі́шки (diminutive)

From Proto-Slavic *troxa, related to Czech trocha.

трохи спокою – a little peace (Songtext)


після

пі́сля • (píslja)

пі́сля (canonical)
píslja (romanization)


зовсім

зо́всім • (zóvsim)

зо́всім (canonical)
zóvsim (romanization)

Inherited from Old Ruthenian зовсимъ (zovsim). By surface analysis, зо (zo) + всім (vsim).


більше

head

бі́льше • (bílʹše)

бі́льше (canonical)
bílʹše (romanization)

Я бі́льше посміха́юся, коли́ світи́ть со́нце.

Ja bílʹše posmixájusja, kolý svitýtʹ sónce.

Лю́ди все бі́льше і бі́льше ціка́вляться ціє́ю ново́ю техноло́гією.

People are becoming more and more interested in this new technology

Ljúdy vse bílʹše i bílʹše cikávljatʹsja cijéju novóju texnolóhijeju.

бага́то багато#Ukrainian

comparative degree of бага́то (baháto): more


менше

ме́нше • (ménše)

У на́ші дні я пла́ваю ме́нше, ніж у мо́лодості.

U náši dni ja plávaju ménše, niž u mólodosti.


негайно

uk-adv

нега́йно • (nehájno)

нега́йно (canonical)
nehájno (romanization)

Uk-негайно.ogg


навесні

навесні́ • (navesní)

навесні́ (canonical)
navesní (romanization)

Uk-навесні.ogg

From на (na) + весні́ (vesní), locative case of весна́ (vesná, “spring”).

in the spring, in the springtime, in spring


восени

восени́ • (vosený)

восени́ (canonical)
vosený (romanization)


взимку

взи́мку • (vzýmku)

взи́мку (canonical)
vzýmku (romanization)


вранці

вра́нці • (vránci)

вра́нці (canonical)
vránci (romanization)

From в (v, “in”) + ра́нці (ránci, “morning”, palatalized locative singular).


пізно

uk-adv

пі́зно • (pízno) (comparative пізні́ше, superlative найпізні́ше)

пі́зно (canonical)
pízno (romanization)
пізні́ше (comparative)
найпізні́ше (superlative)

Cognate with Russian по́здно (pózdno), Belarusian по́зна (pózna), Polish późno.

late (occurring near the end of a period of time or after a designated time)


повільно

найпові́льніше

пові́льно • (povílʹno) (comparative пові́льніше, superlative найпові́льніше)

пові́льно (canonical)
povílʹno (romanization)
пові́льніше (comparative)
найпові́льніше (superlative)

[pɔˈʋʲilʲnɔ]

Uk-повільно.ogg

From пові́льний (povílʹnyj, “slow”, adjective).


швидко

шви́дко • (švýdko) (comparative шви́дше, superlative найшви́дше)

шви́дко (canonical)
švýdko (romanization)
шви́дше (comparative)
найшви́дше (superlative)

From швидки́й (švydkýj, “fast, quick”, adjective).

Не так шви́дко!


індивідуально

індивідуа́льно

індивідуа́льно • (indyviduálʹno)

індивідуа́льно (canonical)
indyviduálʹno (romanization)

From індивідуа́льний (indyviduálʹnyj, “individual”, adjective).


щодня

щодня́ • (ščodnjá)

щодня́ (canonical)
ščodnjá (romanization)

[ʃt͡ʃɔdʲˈnʲa]

From що (ščo) + дня (dnja, “day”). Compare Polish co dnia.


сюди

сюди́ • (sjudý)


зрештою

зре́штою • (zréštoju)

зре́штою (canonical)
zréštoju (romanization)

eventually, ultimately, finally, in the end


відносно

відно́сно • (vidnósno)

відно́сно (canonical)
vidnósno (romanization)

Uk-відносно.ogg

Adverbial form of відно́сний (vidnósnyj, “relative”, adjective).


насправді

наспра́вді • (nasprávdi)

наспра́вді (canonical)
nasprávdi (romanization)

Uk-насправді.ogg

Univerbation of на (na) + спра́вді (správdi)

in fact, in reality, really, actually, as a matter of fact


достатньо

доста́тньо • (dostátnʹo)

доста́тньо (canonical)
dostátnʹo (romanization)

Uk-достатньо.ogg

Adverbial form of доста́тній (dostátnij, “sufficient”, adjective).

У вас доста́тньо гро́шей́.

enough (+ genitive case when quantifying a noun)

Ко́вдри доста́тньо сухі́.

Наме́ти доста́тньо сухі́.


досить

до́сить • (dósytʹ)

до́сить (canonical)
dósytʹ (romanization)

Inherited from Old Ruthenian досыть (dosytʹ), from Proto-Slavic *do syti, from *sytь (“satiety”). Cognate with Polish dosyć, Old Church Slavonic до сыти (do syti).

inh+

Я до́сить до́бре пам'ята́ю той день.

fairly, pretty, quite, rather (somewhat, to a certain degree)


одночасно

uk-adv

одноча́сно • (odnočásno)

одноча́сно (canonical)
odnočásno (romanization)

Uk-одночасно.ogg

Adverbial form of одноча́сний (odnočásnyj, “simultaneous”, adjective).


надзвичайно

надзвича́йно

надзвича́йно • (nadzvyčájno)

надзвича́йно (canonical)
nadzvyčájno (romanization)

Uk-надзвичайно.ogg

From надзвича́йний (nadzvyčájnyj, “extraordinary”) + -о (-o).

af

надзвича́йний

extremely, extraordinarily, exceedingly, enormously


час від часу

uk-adv

час від ча́су

час від ча́су • (čas vid čásu)

час від ча́су (canonical)
čas vid čásu (romanization)

from time to time, now and then, now and again, occasionally


іноді

і́ноді • (ínodi)


далі

head

да́лі • (dáli)

From Proto-Slavic *dalь. Cognate with Polish dalej, Russian да́лее (dáleje).

дале́ко далеко#Ukrainian

next, then (in sequence of events / items)


навколо

uk-adv

навко́ло • (navkólo)

навко́ло (canonical)
navkólo (romanization)

Uk-навколо.ogg

Univerbation of на (na) + в (v) + ко́ло (kólo).


взагалі

uk-adv

взагалі́ • (vzahalí)

взагалі́ (canonical)
vzahalí (romanization)

Uk-взагалі.ogg

Я взагалі́ не задово́лений. ― Ja vzahalí ne zadovólenyj. ― I am not at all satisfied.

at all (used in negative and interrogative senses)


чудово

чудо́во • (čudóvo)

чудо́во (canonical)
čudóvo (romanization)


близько

бли́зько • (blýzʹko) (comparative бли́жче, superlative найбли́жче)

бли́зько (canonical)
blýzʹko (romanization)
бли́жче (comparative)
найбли́жче (superlative)

Uk-близько.ogg

Adverbial form of близьки́й (blyzʹkýj, “close, near”, adjective). Compare Russian бли́зко (blízko), Polish blisko, Belarusian блі́зка (blízka).


двічі

дві́чі • (dvíči)

[ˈdʲʋʲit͡ʃʲi]

Inherited from Old Ruthenian дво́йчи (dvójči), from Old East Slavic дъвоичи (dŭvoiči), from Proto-Slavic *dъvojьťi. By surface analysis, дві (dvi) + -чі (-či). Compare Russian два́жды (dváždy).


вночі

uk-adv

вночі́ • (vnočí)

Univerbation of в (v, “in”) + но́чі (nóči), locative case of ніч (nič, “night”)


наприкінці

uk-adv

напри́кінці • (naprýkinci)

напри́кінці (canonical)
naprýkinci (romanization)

Univerbation of на (na) + при (pry) + кінці́ (kincí), locative case of кіне́ць (kinécʹ).


наприклад

uk-adv

напри́клад • (naprýklad)

напри́клад (canonical)
naprýklad (romanization)

Uk-наприклад.ogg

Univerbation of на (na) + при́клад (prýklad, “example”). Compare Polish na przykład, Belarusian напры́клад (naprýklad).


інтуїтивно

uk-adv

інтуїти́вно • (intujitývno)

інтуїти́вно (canonical)
intujitývno (romanization)

Adverbial form of інтуїти́вний (intujitývnyj, “intuitive”, adjective). Compare Russian интуити́вно (intuitívno).


автоматично

автомати́чно

автомати́чно • (avtomatýčno)

автомати́чно (canonical)
avtomatýčno (romanization)

[ɐu̯tɔmɐˈtɪt͡ʃnɔ]

Adverbial form of автомати́чний (avtomatýčnyj, “automatic”, adjective).


традиційно

традиці́йно • (tradycíjno)

традиці́йно (canonical)
tradycíjno (romanization)

Adverbial form of традиці́йний (tradycíjnyj, “traditional”, adjective).


політично

політи́чно • (politýčno)

політи́чно (canonical)
politýčno (romanization)

Adverbial form of політи́чний (politýčnyj, “political”, adjective).


періодично

періоди́чно • (periodýčno)

періоди́чно (canonical)
periodýčno (romanization)

Adverbial form of періоди́чний (periodýčnyj, “periodic”, adjective).


специфічно

специфі́чно • (specyfíčno)

специфі́чно (canonical)
specyfíčno (romanization)

Uk-специфічно.ogg

Adverbial form of специфі́чний (specyfíčnyj, “specific”, adjective).


безвідповідально

безвідповіда́льно

безвідповіда́льно • (bezvidpovidálʹno)

безвідповіда́льно (canonical)
bezvidpovidálʹno (romanization)

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-безвідповідально.wav

Adverbial form of безвідповіда́льний (bezvidpovidálʹnyj, “irresponsible”, adjective).


нерідко

нері́дко • (nerídko)

нері́дко (canonical)
nerídko (romanization)

Uk-нерідко.ogg

не- (ne-) + рі́дко (rídko). Compare Polish nierzadko.


раціонально

раціона́льно

раціона́льно • (racionálʹno)

раціона́льно (canonical)
racionálʹno (romanization)

Adverbial form of раціона́льний (racionálʹnyj, “rational”, adjective).


символічно

символі́чно • (symvolíčno)

символі́чно (canonical)
symvolíčno (romanization)

Adverbial form of символі́чний (symvolíčnyj, “symbolic”, adjective).


обережно

обере́жно • (oberéžno)

обере́жно (canonical)
oberéžno (romanization)

Uk-обережно.ogg

Adverbial form of обере́жний (oberéžnyj, “careful, cautious”, adjective).

обережно слизько


звідти

зві́дти • (zvídty)

зві́дти (canonical)
zvídty (romanization)


цьогоріч

цьогорі́ч • (cʹohoríč)

цьогорі́ч (canonical)
cʹohoríč (romanization)

[t͡sʲɔɦoˈrʲit͡ʃ]

af

цього́ (cʹohó) + рік (rik)


динамічно

uk-adv

динамі́чно • (dynamíčno)

динамі́чно (canonical)
dynamíčno (romanization)

Adverbial form of динамі́чний (dynamíčnyj, “dynamic”, adjective).


науково

науко́во • (naukóvo)

науко́во (canonical)
naukóvo (romanization)

Uk-науково.ogg

Adverbial form of науко́вий (naukóvyj, “scientific”, adjective). Compare Polish naukowo.


водночас

водно́час • (vodnóčas)

водно́час (canonical)
vodnóčas (romanization)

Uk-водночас.ogg

Univerbation of в (v) + одно́ (odnó) + час (čas).


спочатку

uk-adv

споча́тку • (spočátku)

споча́тку (canonical)
spočátku (romanization)

Uk-спочатку.ogg

Univerbation of з (z, “from”) + поча́тку (počátku), genitive singular case of поча́ток (počátok, “beginning, start”).

univerbation

first, at first, initially, in the first instance (before something else)


справді

uk-adv

спра́вді • (správdi)

спра́вді (canonical)
správdi (romanization)

Uk-справді.ogg


зовні

зо́вні • (zóvni)

From зо (zo) + Old East Slavic вънѣ (vŭně, “outside”).


надто

на́дто • (nádto)

Цей авто́бус на́дто пові́льний.


занадто

зана́дто • (zanádto)

зана́дто (canonical)
zanádto (romanization)

Uk-занадто.ogg

за (za) + на́дто (nádto). Compare Belarusian зана́дта (zanádta), Polish zanadto.

Він п'є занадто багато пива


поступово

поступо́во • (postupóvo)

поступо́во (canonical)
postupóvo (romanization)

Uk-поступово.ogg

Adverbial form of поступо́вий (postupóvyj, “gradual”, adjective)

little by little
little by little#English


донизу

дони́зу • (donýzu)

дони́зу (canonical)
donýzu (romanization)

Univerbation of до (do) + ни́зу (nýzu), genitive singular of низ (nyz).

згори́ дони́зу

зве́рху дони́зу

down, downward, downwards (towards a lower level or place)


чом

Гей, коза́че, ти мій коза́че
Чом се́рце пла́че, мов немовля́?

1990, Iryna Bilyk (lyrics and music), “Дивний сон [A strange dream]”, in Кувала зозуля, track 3:

Hey, Cossack, you're my Cossack
Why does the heart cry like a baby?

Hej, kozáče, ty mij kozáče
Čom sérce pláče, mov nemovljá?

(colloquial, rare) Alternative form of чому́ (čomú): why


кількісно

кі́лькісно • (kílʹkisno)

кі́лькісно (canonical)
kílʹkisno (romanization)

Adverbial form of кі́лькісний (kílʹkisnyj, “quantitative”, adjective)


поспішно

поспі́шно • (pospíšno)

поспі́шно (canonical)
pospíšno (romanization)

Uk-поспішно.ogg

From поспі́шний (pospíšnyj) + -о (-o). Compare Russian поспе́шно (pospéšno), Belarusian паспе́шна (paspjéšna).

hurriedly, hastily, in haste, in a hurry


дарма

head

дарма́ • (darmá)

да́рма • (dárma)

дарма́ • (canonical)
да́рма (canonical)
darmá (romanization)
dárma (romanization)

Inherited from Old Ruthenian дармо, дарма (darmo, darma), from Proto-Slavic *darьmo. Doublet of да́рмо (dármo).

inh

дармо, дарма

inh+

дармо, дарма

То́бто я все роби́ла дарма́?

Дарма́ ти не займа́єшся спо́ртом, І́льчику.

You not doing sports is a mistake, Illia.

Darmá ty ne zajmáješsja spórtom, Ílʹčyku.

mistakenly (expresses the speaker's belief that something should or should not be done, otherwise it will have an unfavourable outcome)


нарешті

uk-adv

наре́шті • (naréšti)

наре́шті (canonical)
naréšti (romanization)

Uk-нарешті.ogg

Borrowed from Polish nareszcie. By surface analysis, на (na) + ре́шті (réšti), locative singular form of ре́шта (réšta).

surf

finally, in the end, eventually, ultimately, at length

(exclamatory) finally, at last (expressing relief after impatiently waiting)


демократично

uk-adv

демократи́чно

демократи́чно • (demokratýčno)

демократи́чно (canonical)
demokratýčno (romanization)

Adverbial form of демократи́чний (demokratýčnyj, “democratic”, adjective)


нарік

на́рік or нарі́к • (nárik or narík)

на́рік (canonical)
нарі́к (canonical)
nárik (romanization)
narík (romanization)


публічно

публі́чно • (publíčno)

публі́чно (canonical)
publíčno (romanization)

Adverbial form of публі́чний (publíčnyj, “public”, adjective)


постійно

пості́йно • (postíjno)

пості́йно (canonical)
postíjno (romanization)

Uk-постійно.ogg

Adverbial form of пості́йний (postíjnyj).

constantly, continually, persistently, perpetually


наживо

нажи́во • (nažývo)

нажи́во (canonical)
nažývo (romanization)

на (na) + жи́во (žývo)

af

на (na) + жи́во (žývo)

live (of a broadcast: direct, in real time, as it happens)


як звичайно

uk-adv

як звича́йно

як звича́йно • (jak zvyčájno)

як звича́йно (canonical)
jak zvyčájno (romanization)


як правило

як пра́вило • (jak právylo)

як пра́вило (canonical)
jak právylo (romanization)


звичайно

звича́йно • (zvyčájno)

звича́йно (canonical)
zvyčájno (romanization)

Uk-звичайно.ogg

Adverbial form of звича́йний (zvyčájnyj).

usually, ordinarily, commonly, customarily


неподалік

неподалі́к • (nepodalík)

неподалі́к (canonical)
nepodalík (romanization)

Uk-неподалік.ogg


додому

додо́му • (dodómu)

додо́му (canonical)
dodómu (romanization)

Univerbation of до (do) + до́му (dómu), genitive singular of дім (dim). Compare Belarusian дадо́му (dadómu)


виразно

вира́зно • (vyrázno)

вира́зно (canonical)
vyrázno (romanization)

Uk-виразно.ogg

From вира́зний (vyráznyj, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix). Compare Polish wyraźnie.


приблизно

uk-adv

прибли́зно • (pryblýzno)

прибли́зно (canonical)
pryblýzno (romanization)

Uk-приблизно.ogg

From прибли́зний (pryblýznyj, “approximate, rough”, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix). Compare Serbo-Croatian and Macedonian приближно (približno).

af

Артеріа́льна гіперте́нзія вража́є прибли́зно два́дцять два́ відсо́тки всіх доро́слих.

Arterial hypertension affects approximately twenty-two percent of all adults.

Arteriálʹna hiperténzija vražáje pryblýzno dvádcjatʹ dvá vidsótky vsix doróslyx.


пішки

uk-adv

пі́шки • (píšky)


у всякому разі

у вся́кому ра́зі

у вся́кому ра́зі • (u vsjákomu rázi)

у вся́кому ра́зі (canonical)
u vsjákomu rázi (romanization)


чомусь

чому́сь • (čomúsʹ)

чому́сь (canonical)
čomúsʹ (romanization)

From чому́ (čomú) + -сь (-sʹ). Compare Polish czemuś.

suffix

чому́ (čomú) + -сь (-sʹ)


нещодавно

uk-adv

нещода́вно • (neščodávno)

нещода́вно (canonical)
neščodávno (romanization)

Uk-нещодавно.ogg


передусім

передусі́м • (peredusím)

передусі́м (canonical)
peredusím (romanization)

From пе́ред (péred, “before”) + усі́м (usím), instrumental singular of уве́сь (uvésʹ, “all”). Compare Polish przede wszystkim.

first of all, first and foremost, above all


щотижня

щоти́жня • (ščotýžnja)

щоти́жня (canonical)
ščotýžnja (romanization)

[ʃt͡ʃɔˈtɪʒnʲɐ]

From що- (ščo-) + ти́жня (týžnja), genitive singular of ти́ждень m (týždenʹ, “week”).

af

що- (ščo-) + ти́жня (týžnja)


пунктуально

uk-adv

пунктуа́льно

пунктуа́льно • (punktuálʹno)

пунктуа́льно (canonical)
punktuálʹno (romanization)

From пунктуа́льний (punktuálʹnyj, “punctual”, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix).

af

пунктуа́льний


імовірно

uk-adv

найімові́рніше

імові́рно • (imovírno) (comparative імові́рніше, superlative найімові́рніше)

імові́рно (canonical)
imovírno (romanization)
імові́рніше (comparative)
найімові́рніше (superlative)

Uk-імовірно.ogg

From імові́рний (imovírnyj, “probable, likely”, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix).


надвір

uk-adv

надві́р • (nadvír)

надві́р (canonical)
nadvír (romanization)

Univerbation of на (na) + двір m (dvir, “court, yard”).

univerbation

Він ви́глянув надві́р, щоб переві́рити, яка́ пого́да.

He looked outside to check what the weather was like.

Vin výhljanuv nadvír, ščob perevíryty, jaká pohóda.

out, outside (in an outward direction from inside)


навіщо

uk-adv

наві́що • (navíščo)

наві́що (canonical)
navíščo (romanization)

[nɐˈʋʲiʃt͡ʃɔ]

Univerbation of на (na) + ві́що (víščo), variant of що (ščo). Corresponds to Belarusian навошта (navóšta).

Near-synonym: чому́ (čomú)

Наві́що тобі́ це потрі́бно?

Why do you need this? What do you need this for?


найбільше

head

найбі́льше • (najbílʹše)

найбі́льше (canonical)
najbílʹše (romanization)

Uk-найбільше.ogg

Яка́ вишива́нка тобі́ найбі́льше подо́бається?

Jaká vyšyvánka tobí najbílʹše podóbajetʹsja?

бага́то багато#Ukrainian

superlative degree of бага́то (baháto): most, the most


найбільш

найбі́льш • (najbílʹš)

найбі́льш (canonical)
najbílʹš (romanization)

Uk-найбільш.ogg

бага́то багато#Ukrainian


найменш

найме́нш • (najménš)

найме́нш (canonical)
najménš (romanization)

superlative degree of ма́ло (málo): least, the least


більш

більш • (bilʹš)

Цей регіо́н набага́то більш промисло́вий.

бага́то багато#Ukrainian

comparative degree of бага́то (baháto): more


найменше

найме́нше • (najménše)

найме́нше (canonical)
najménše (romanization)

Яки́й варе́ник тобі́ найме́нше сподо́бався?

Jakýj varényk tobí najménše spodóbavsja?


безнадійно

uk-adv

безнаді́йно • (beznadíjno)

безнаді́йно (canonical)
beznadíjno (romanization)

From безнаді́йний (beznadíjnyj, “hopeless”, adjective) + -о (-o, adverb-forming suffix).

af

безнаді́йний


до речі

head

до ре́чі • (do réči)

до ре́чі (canonical)
do réči (romanization)

[dɔ ˈrɛt͡ʃʲi]

Composed of до (do, “to”) + річ (rič, “the matter, the subject”).

Бу́ти до речі.

Пора́да за́раз бу́ла б як не мо́жна до речі.

A piece of advice would be extremely helpful right now.

Poráda záraz búla b jak ne móžna do reči.

Те, що ти сказа́ла бу́ло зо́всім не до речі.

What you said was absolutely out of place/inappropriate.

Te, ščo ty skazála búlo zóvsim ne do reči.


напам'ять

напа́м'ять • (napámʺjatʹ)

напа́м'ять (canonical)
napámʺjatʹ (romanization)

Uk-напам'ять.ogg

Univerbation of на (na) + па́м'ять (pámʺjatʹ).

univerbation

by heart, by rote (from memory, with no hints)


наступного року

uk-adv

насту́пного ро́ку

насту́пного ро́ку • (nastúpnoho róku)

насту́пного ро́ку (canonical)
nastúpnoho róku (romanization)

Genitive singular forms of насту́пний (nastúpnyj, “next”) and рік (rik, “year”).


скрізь

скрізь • (skrizʹ)

From Proto-Slavic *skrozě. Analyzable as с- (s-) + крізь (krizʹ). Compare Belarusian скрозь (skrozʹ), Polish skroś, Serbo-Croatian скроз/skroz.


пізніше

head

пізні́ше • (pizníše)

пізні́ше (canonical)
pizníše (romanization)

Uk-пізніше.ogg

пі́зно пізно#Ukrainian

comparative degree of пі́зно (pízno): later


раніше

рані́ше • (raníše)

рані́ше (canonical)
raníše (romanization)

якомо́га рані́ше

comparative degree of ра́но (ráno):
earlier

comparative degree of ра́но (ráno):
before

comparative degree of ра́но (ráno):
previously


заздалегідь

uk-adv

заздалегі́дь

заздалегі́дь • (zazdalehídʹ)

заздалегі́дь (canonical)
zazdalehídʹ (romanization)

Uk-заздалегідь.ogg

дя́кую заздалегі́дь


увечері

уве́чері • (uvéčeri)

уве́чері (canonical)
uvéčeri (romanization)

[ʊˈʋɛt͡ʃerʲi]

Uk-увечері.ogg

Univerbation of у (u, “in”) + ве́чері (véčeri), in this instance possibly a corruption of ве́чорі (véčori), locative case of ве́чір (véčir, “evening”).


досі

uk-adv

до́сі • (dósi)

From a shortening of some Old East Slavic phrase such as до сеѣ поры (do sejě pory, literally “until this time”).


ввечері

вве́чері • (vvéčeri)

вве́чері (canonical)
vvéčeri (romanization)

[ˈʋːɛt͡ʃerʲi]

Uk-ввечері.ogg

Univerbation of в (v, “in”) + ве́чері (véčeri), in this instance possibly a corruption of ве́чорі (véčori), locative case of ве́чір (véčir, “evening”). Compare Russian ввечеру́ (vvečerú).


наскрізь

head

на́скрізь • (náskrizʹ)

на́скрізь (canonical)
náskrizʹ (romanization)

Uk-наскрізь.ogg

Univerbation of на (na) + скрізь (skrizʹ).

univerbation

бачити наскрізь.

(figuratively) throughout, through and through, to the core


натще

head

на́тще • (nátšče)

на́тще (canonical)
nátšče (romanization)


безпосередньо

uk-adv

безпосере́дньо

безпосере́дньо • (bezposerédnʹo)

безпосере́дньо (canonical)
bezposerédnʹo (romanization)

Uk-безпосередньо.ogg

From безпосере́дній (bezposerédnij) + -о (-o). Compare Polish bezpośrednio.

affix

безпосере́дній

directly, immediately (not obliquely, without deviation)


посполу

uk-adv

поспо́лу • (pospólu)

поспо́лу (canonical)
pospólu (romanization)

Possibly from Polish pospołu, from a combination of Proto-Slavic *sъ polъmъ (“with the half”) > спо́лом (spólom) and *po polu (“along the half”).


допізна

uk-adv

допі́зна • (dopízna)

допі́зна (canonical)
dopízna (romanization)

From до (do) + пі́зно (pízno). Compare Russian допоздна́ (dopozdná), Belarusian дапазна́ (dapazná).


особисто

особи́сто • (osobýsto)

особи́сто (canonical)
osobýsto (romanization)

Uk-особисто.ogg


важко

ва́жко • (vážko)


самодостатньо

самодоста́тньо

самодоста́тньо • (samodostátnʹo)

самодоста́тньо (canonical)
samodostátnʹo (romanization)

самодоста́тній (samodostátnij, “self-sufficient”) + -о (-o)

affix

самодоста́тній


набагато

uk-adv

набага́то • (nabaháto)

набага́то (canonical)
nabaháto (romanization)

Uk-набагато.ogg

Со́нце набага́то бі́льше за Зе́млю.

much, far (+ comparative adjective or adverb)


поруч

по́руч • (póruč)

по́руч з кимсь

alongside / beside / by / next to somebody

Готе́ль знахо́диться по́руч з вокза́лом.

The hotel is located next to the railway station.


обов'язково

обов'язко́во

обов'язко́во • (obovʺjazkóvo)

обов'язко́во (canonical)
obovʺjazkóvo (romanization)

[ɔbɔʋjɐzˈkɔwɔ]

Uk-обов'язково.ogg

From обов'язко́вий (obovʺjazkóvyj) + -о (-o). Compare Polish obowiązkowo.

affix

обов'язко́вий

Обов'язко́во скориста́йтеся цією можли́вістю.

Be sure to take advantage of this opportunity.

Obovʺjazkóvo skorystájtesja cijeju možlývistju.


успішно

uk-adv

успі́шно • (uspíšno)

успі́шно (canonical)
uspíšno (romanization)

[ʊˈsʲpʲiʃnɔ]

From успі́шний (uspíšnyj) + -о (-o). Compare Russian успе́шно (uspéšno).


дослівно

дослі́вно • (doslívno)

дослі́вно (canonical)
doslívno (romanization)

From дослі́вний (doslívnyj) + -о (-o). Compare Russian досло́вно (doslóvno).


почасти

поча́сти • (počásty)

поча́сти (canonical)
počásty (romanization)

Uk-почасти.ogg


принципово

принципо́во • (pryncypóvo)

принципо́во (canonical)
pryncypóvo (romanization)

af

принципо́вий

in principle, fundamentally, essentially


усно

uk-adv

у́сно • (úsno)


ласкаво

ласка́во • (laskávo)

ласка́во (canonical)
laskávo (romanization)


компактно

компа́ктно • (kompáktno)

компа́ктно (canonical)
kompáktno (romanization)

From компа́ктний (kompáktnyj) + -о (-o).


елементарно

елемента́рно

елемента́рно • (elementárno)

елемента́рно (canonical)
elementárno (romanization)

af

елемента́рний


звідкись

uk-adv

зві́дкись • (zvídkysʹ)

зві́дкись (canonical)
zvídkysʹ (romanization)

Uk-звідкись.ogg

from somewhere, for some reason, wherever from


ретельно

найрете́льніше

рете́льно • (retélʹno) (comparative рете́льніше, superlative найрете́льніше)

рете́льно (canonical)
retélʹno (romanization)
рете́льніше (comparative)
найрете́льніше (superlative)

Uk-ретельно.ogg

diligently, assiduously, painstakingly, meticulously, carefully


певною мірою

пе́вною мі́рою

пе́вною мі́рою • (pévnoju míroju)

пе́вною мі́рою (canonical)
pévnoju míroju (romanization)

to some extent, to a certain extent, to an extent, to some degree, to a certain degree


позавчора

позавчо́ра • (pozavčóra)

позавчо́ра (canonical)
pozavčóra (romanization)

[pɔzɐu̯ˈt͡ʃɔrɐ]

Uk-позавчора.ogg

univerbation

Univerbation of по (po) + за (za) + вчо́ра (včóra)

day before yesterday
day before yesterday


частіше

head

часті́ше • (častíše)

часті́ше (canonical)
častíše (romanization)

[t͡ʃɐˈsʲtʲiʃe]

ча́сто часто#Ukrainian


художньо

uk-adv

худо́жньо • (xudóžnʹo)

худо́жньо (canonical)
xudóžnʹo (romanization)

Uk-художньо.ogg

From худо́жній (xudóžnij, “artistic”) + -о (-o). Compare Russian худо́жественно (xudóžestvenno).

cog

худо́жественно


зара

uk-adv

за́ра • (zára)

за́раз зараз#Ukrainian

(colloquial) Contraction of за́раз (záraz).


шено

ше́но • (šéno)

що́йно щойно#Ukrainian

(colloquial, dialectal) Contraction of що́йно (ščójno).


сьодні

сьо́дні • (sʹódni)

сьо́дні (canonical)
sʹódni (romanization)

сього́дні сьогодні#Ukrainian

(colloquial) Contraction of сього́дні (sʹohódni).


чось

чось • (čosʹ)

чому́сь чомусь#Ukrainian

(colloquial) Contraction of чому́сь (čomúsʹ).

чого́сь чогось#Ukrainian

(colloquial) Contraction of чого́сь (čohósʹ).


щоранку

щора́нку • (ščoránku)

щора́нку (canonical)
ščoránku (romanization)

From що- (ščo-) + ра́нку (ránku), genitive singular of ра́нок (ránok, “morning”).


щовечора

щове́чора • (ščovéčora)

щове́чора (canonical)
ščovéčora (romanization)

[ʃt͡ʃɔˈʋɛt͡ʃɔrɐ]

From що- (ščo-) + ве́чора (véčora), genitive singular of ве́чір (véčir, “evening”). Compare Polish co wieczór.

af

що- (ščo-) + ве́чора (véčora)


неймовірно

uk-adv

неймові́рно • (nejmovírno)

неймові́рно (canonical)
nejmovírno (romanization)

From неймові́рний (nejmovírnyj) + -о (-o). Compare Russian неимове́рно (neimovérno), Belarusian неймаве́рна (njejmavjérna).

affix

неймові́рний


страшенно

uk-adv

страше́нно • (strašénno)

страше́нно (canonical)
strašénno (romanization)

[strɐˈʃɛnːɔ]

Uk-страшенно.ogg

Я страше́нно голо́дний. ― Ja strašénno holódnyj. ― I'm terribly hungry.

Мені́ страше́нно при́кро, що таке́ ста́лося.

Mení strašénno prýkro, ščo také stálosja.

Мені́ страше́нно шко́да цих діте́й.

I feel awfully sorry for these children.

(literally, also intensifier) terribly, dreadfully, awfully, frightfully


прикро

при́кро • (prýkro)

при́кро (canonical)
prýkro (romanization)

From при́крий (prýkryj) + -о (-o). Compare Belarusian пры́кра (prýkra), Polish przykro.


всесвітньо

всесві́тньо • (vsesvítnʹo)

всесві́тньо (canonical)
vsesvítnʹo (romanization)

[ʍsesʲˈʋʲitʲnʲɔ]

всесві́тньо відо́мий


вище

head

ви́ще • (výšče)

ви́со́ко високо#Ukrainian


удосвіта

uk-adv

удо́світа • (udósvita)

удо́світа (canonical)
udósvita (romanization)

[ʊˈdɔsʲʋʲitɐ]

Univerbation of у (u) + до́світа (dósvita), from до́світ (dósvit).

univerbation

at dawn, at daybreak, at the break of dawn, at the crack of dawn


вдосвіта

uk-adv

вдо́світа • (vdósvita)

вдо́світа (canonical)
vdósvita (romanization)

Univerbation of в (v) + до́світа (dósvita), from до́світ (dósvit).


щоразу

uk-adv

щора́зу • (ščorázu)

щора́зу (canonical)
ščorázu (romanization)

[ʃt͡ʃɔˈrazʊ]

From що- (ščo-) + ра́зу (rázu), genitive singular of раз (raz, “time”).


зненацька

знена́цька • (znenácʹka)

знена́цька (canonical)
znenácʹka (romanization)

Uk-зненацька.ogg

Inherited from Old Ruthenian знена́цка (znenácka), borrowed from Polish znienacka, from Old Polish znienacka.


здебільшого

uk-adv

здебі́льшого

здебі́льшого • (zdebílʹšoho)

здебі́льшого (canonical)
zdebílʹšoho (romanization)

Uk-здебільшого.ogg

mainly, mostly, for the most part, largely


переважно

перева́жно • (perevážno)

перева́жно (canonical)
perevážno (romanization)

Uk-переважно.ogg

From перева́жний (perevážnyj) + -о (-o). Compare Belarusian перава́жна (pjeravážna), Polish przeważnie.


всередині

всере́дині • (vserédyni)

всере́дині (canonical)
vserédyni (romanization)

Univerbation of в (v) + сере́дині (serédyni).


рачки

uk-adv

ра́чки • (ráčky)


вдруге

вдру́ге • (vdrúhe)

вдру́ге (canonical)
vdrúhe (romanization)

Univerbation of в (v) + дру́ге (drúhe), neuter accusative form of дру́гий (drúhyj, “second”).


ніде

ніде́ • (nidé)

From ні (ni) + де (de). Cognate with Russian нигде́ (nigdé), Belarusian нідзе́ (nidzjé), Polish nigdzie.

Я ніде́ не був. ― Ja nidé ne buv. ― I haven't been anywhere.


ніде

ні́де • (níde)

From ні́- (ní-) + де (de). Cognate with Russian не́где (négde), Belarusian не́дзе (njédzje).

Ні́де сі́сти.

Мені́ ні́де сі́сти.

Їм ні́де було́ спа́ти.

there is nowhere (to), there is no place (to) (+ infinitive)


взаємно

взає́мно • (vzajémno)

взає́мно (canonical)
vzajémno (romanization)

From взає́мний (vzajémnyj) + -о (-o). Compare Russian взаи́мно (vzaímno), Belarusian узае́мна (uzajémna), Polish wzajemnie.


напередодні

напередо́дні

напередо́дні • (naperedódni)

напередо́дні (canonical)
naperedódni (romanization)

Uk-напередодні.ogg

Univerbation of на (na) + передо́дні (peredódni), locative case of передо́день (peredódenʹ, “eve”). Compare Belarusian напярэ́дадні (napjarédadni).

cog

напярэ́дадні

напередодні са́міту

(prepositional) on the eve (of: + genitive case)


інакше кажучи

uk-adv

іна́кше ка́жучи

іна́кше ка́жучи • (inákše kážučy)

іна́кше ка́жучи (canonical)
inákše kážučy (romanization)

to put it another way
to put it another way


так чи інакше

так чи іна́кше

так чи іна́кше • (tak čy inákše)

так чи іна́кше (canonical)
tak čy inákše (romanization)

one way or another, somehow or other, anyhow


інакше

іна́кше • (inákše)

іна́кше (canonical)
inákše (romanization)

differently, in a different way, otherwise


іншими словами

і́ншими слова́ми

і́ншими слова́ми • (ínšymy slovámy)

і́ншими слова́ми (canonical)
ínšymy slovámy (romanization)


коротше кажучи

коро́тше ка́жучи

коро́тше ка́жучи • (korótše kážučy)

коро́тше ка́жучи (canonical)
korótše kážučy (romanization)

[kɔˈrɔt͡ʃʃe ˈkaʒʊt͡ʃe]

in short, to cut a long story short, to make a long story short


коротше

head

коро́тше • (korótše)

коро́тше (canonical)
korótše (romanization)

[kɔˈrɔt͡ʃʃe]

Cognate with Russian коро́че (koróče), Belarusian караце́й (karacjéj), Polish krócej.

ко́ротко коротко#Ukrainian

comparative degree of ко́ротко (kórotko)


щороку

uk-adv

щоро́ку • (ščoróku)

щоро́ку (canonical)
ščoróku (romanization)

[ʃt͡ʃɔˈrɔkʊ]

From що- (ščo-) + ро́ку (róku), genitive singular of рік (rik, “year”).


насамперед

наса́мперед • (nasámpered)

наса́мперед (canonical)
nasámpered (romanization)

Uk-насамперед.ogg

Univerbation of на (na) + сам (sam) + перед (pered).


головно

uk-adv

найголовні́ше

го́ловно • (hólovno) (superlative найголовні́ше)

го́ловно (canonical)
hólovno (romanization)
найголовні́ше (superlative)


в основному

в основно́му

в основно́му • (v osnovnómu)

в основно́му (canonical)
v osnovnómu (romanization)

[ʋ ɔsnɔu̯ˈnɔmʊ]

by and large, in the main, mainly, on the whole


по суті

по су́ті • (po súti)

по су́ті (canonical)
po súti (romanization)


менше з тим

ме́нше з тим

ме́нше з тим • (ménše z tym)

ме́нше з тим (canonical)
ménše z tym (romanization)

anyway (used to indicate a change of subject)


якнайскоріше

якнайскорі́ше

якнайскорі́ше • (jaknajskoríše)

якнайскорі́ше (canonical)
jaknajskoríše (romanization)


якнайшвидше

якнайшви́дше

якнайшви́дше • (jaknajšvýdše)

якнайшви́дше (canonical)
jaknajšvýdše (romanization)

[jɐknɐi̯ʃˈʋɪd͡ʒʃe]

як (jak) + найшви́дше (najšvýdše)

af

як (jak) + найшви́дше (najšvýdše)

as quickly as possible, as fast as possible


неодмінно

uk-adv

неодмі́нно • (neodmínno)

неодмі́нно (canonical)
neodmínno (romanization)

Uk-неодмінно.ogg

without fail, certainly, for certain, surely, inevitably


вголос

вго́лос • (vhólos)

вго́лос (canonical)
vhólos (romanization)


несвідомо

несвідо́мо • (nesvidómo)

несвідо́мо (canonical)
nesvidómo (romanization)

From несвідо́мий (nesvidómyj) + -о (-o). Compare Belarusian несвядо́ма (njesvjadóma), Polish nieświadomie.


мимоволі

мимово́лі • (mymovóli)

мимово́лі (canonical)
mymovóli (romanization)

Univerbation of ми́мо (mýmo, “past”) + во́лі (vóli), genitive singular form of во́ля (vólja, “will”). Compare Belarusian мімаво́лі (mimavóli).


принаймні

uk-adv

прина́ймні • (prynájmni)

прина́ймні (canonical)
prynájmni (romanization)

uk:Мельничук Олександр Савич


щонайменше

щонайме́нше • (ščonajménše)

щонайме́нше (canonical)
ščonajménše (romanization)

[ʃt͡ʃɔnɐi̯ˈmɛnʃe]

af

що- (ščo-) + найме́нше (najménše)


недостатньо

uk-adv

недоста́тньо

недоста́тньо • (nedostátnʹo)

недоста́тньо (canonical)
nedostátnʹo (romanization)

From недоста́тній (nedostátnij) + -о (-o).

af

недоста́тній

У мене́ недоста́тньо гро́шей.


напоготові

uk-adv

напогото́ві • (napohotóvi)

напогото́ві (canonical)
napohotóvi (romanization)

[nɐpɔɦɔˈtɔʋʲi]

Uk-напоготові.ogg

Univerbation of на (na) + по (po) + гото́ві (hotóvi). Compare Russian нагото́ве (nagotóve), Belarusian напагато́ве (napahatóvje).


добровільно

uk-adv

доброві́льно

доброві́льно • (dobrovílʹno)

доброві́льно (canonical)
dobrovílʹno (romanization)

Uk-добровільно.ogg

From доброві́льний (dobrovílʹnyj) + -о (-o). Compare Russian доброво́льно (dobrovólʹno).

af

доброві́льний

cog

доброво́льно


по-київськи

uk-adv

по-ки́ївськи

по-ки́ївськи • (po-kýjivsʹky)

по-ки́ївськи (canonical)
po-kýjivsʹky (romanization)


приємно

приє́мно • (pryjémno)

приє́мно (canonical)
pryjémno (romanization)

Uk-приємно.ogg

pleasantly, pleasingly, agreeably, nicely


інде

і́нде • (índe)


праворуч

право́руч • (pravóruč)

право́руч (canonical)
pravóruč (romanization)

Uk-праворуч.ogg

From пра́вий (právyj, “right”) + -о- (-o-) + рука́ (ruká, “hand”).

af

право́руч від ме́не


неодноразово

uk-adv

неодноразо́во

неодноразо́во • (neodnorazóvo)

неодноразо́во (canonical)
neodnorazóvo (romanization)

Uk-неодноразово.ogg

неодноразо́вий (neodnorazóvyj) + -о (-o).

af

неодноразо́вий


безумовно

uk-adv

безумо́вно • (bezumóvno)

безумо́вно (canonical)
bezumóvno (romanization)

Uk-безумовно.ogg

From безумо́вний (bezumóvnyj) + -о (-o).


безсумнівно

безсумні́вно

безсумні́вно • (bezsumnívno)

безсумні́вно (canonical)
bezsumnívno (romanization)

Uk-безсумнівно.ogg

From безсумні́вний (bezsumnívnyj) + -о (-o).

af

безсумні́вний

doubtlessly, indubitably, no doubt, undoubtedly, without a doubt, without doubt


щойно

uk-adv

що́йно • (ščójno)

що́йно (canonical)
ščójno (romanization)

[ˈʃt͡ʃɔi̯nɔ]


навпаки

навпаки́ • (navpaký)

навпаки́ (canonical)
navpaký (romanization)

Uk-навпаки.ogg

uk:Мельничук Олександр Савич

From на (na) + Proto-Slavic *opakъ. Compare Macedonian наопаку (naopaku), Serbo-Croatian на̏опа̄ко / nȁopāko, Polish na opak, Czech naopak.

contrariwise, conversely, the other way round, vice versa

зо́всім навпаки́

(conjunctive) on the contrary, to the contrary, rather (introducing a contrast to a prior statement or assumption)


загалом

загало́м • (zahalóm)

загало́м (canonical)
zahalóm (romanization)

Uk-загалом.ogg


мо'

Clipping of мо́же (móže). Compare Belarusian мо (mo).


на щастя

на ща́стя • (na ščástja)

на ща́стя (canonical)
na ščástja (romanization)

fortunately, luckily, happily (it is/was fortunate that)


охоче

охо́че • (oxóče)

Adverbial form of охо́чий (oxóčyj). Compare Polish ochoczo.


суворо

суво́ро • (suvóro)

суво́ро (canonical)
suvóro (romanization)


поготів

поготі́в • (pohotív)

поготі́в (canonical)
pohotív (romanization)


стільки

сті́льки • (stílʹky)

сті́льки (canonical)
stílʹky (romanization)

Uk-стільки.ogg

Надворі стільки снігу!


презирливо

прези́рливо • (prezýrlyvo)

прези́рливо (canonical)
prezýrlyvo (romanization)

From прези́рливий (prezýrlyvyj) + -о (-o).

af

прези́рливий


однак

uk-adv

одна́к • (odnák)

Cognate with Russian одна́ко (odnáko), Belarusian адна́к (adnák), Polish jednak.


надовго

надо́вго • (nadóvho)

надо́вго (canonical)
nadóvho (romanization)

Uk-надовго.ogg

Univerbation of на (na) + до́вго (dóvho). Compare Russian надо́лго (nadólgo), Belarusian надо́ўга (nadóŭha).


уранці

uk-adv

ура́нці • (uránci)

ура́нці (canonical)
uránci (romanization)

вра́нці вранці#Ukrainian


лучче

лу́чче • (lúčče)

га́рний гарний#Ukrainian

до́брий добрий#Ukrainian

хоро́ший хороший#Ukrainian

comparative degree of га́рний (hárnyj) or до́брий (dóbryj) or хоро́ший (xoróšyj): better

га́рний

га́рно гарно#Ukrainian

до́бре добре#Ukrainian

хоро́ше хороше#Ukrainian

comparative degree of га́рно (hárno) or до́бре (dóbre) or хоро́ше (xoróše)


лучче

лу́чче • (lúčče)

rather, would better (do something) (often used with verbs in the past tense with subjunctive би (by))


рівномірно

рівномі́рно • (rivnomírno)

рівномі́рно (canonical)
rivnomírno (romanization)

From рівномі́рний (rivnomírnyj) + -о (-o). Compare Russian равноме́рно (ravnomérno), Belarusian раўнаме́рна (raŭnamjérna), Polish równomiernie.

af

рівномі́рний


деінде

uk-adv

деі́нде • (deínde)

деі́нде (canonical)
deínde (romanization)

From де- (de-) + і́нде (índe). Compare Polish gdzie indziej.

elsewhere, somewhere else (at some other place)

elsewhere, somewhere else (to some other place)


вручну

вручну́ • (vručnú)

вручну́ (canonical)
vručnú (romanization)

From в- (v-) + ручну́ (ručnú). Compare Russian вручну́ю (vručnúju).


несподівано

несподі́вано

несподі́вано • (nespodívano)

несподі́вано (canonical)
nespodívano (romanization)

Uk-несподівано.ogg

From несподі́ваний (nespodívanyj) + -о (-o). Compare Polish niespodziewanie.

af

несподі́ваний


здалека

uk-adv

зда́лека • (zdáleka)

зда́лека (canonical)
zdáleka (romanization)

Uk-здалека.ogg

From з (z, “from”) and дале́кий (dalékyj, “far, distant”). Compare Russian издалека́ (izdaleká), Polish z daleka.

from afar, from far away, from a distance


наївно

наї́вно • (najívno)

наї́вно (canonical)
najívno (romanization)


зокрема

зокре́ма or зокрема́ • (zokréma or zokremá)

зокре́ма (canonical)
зокрема́ (canonical)
zokréma (romanization)
zokremá (romanization)

(focus) in particular, particularly, especially


надалі

нада́лі • (nadáli)

нада́лі (canonical)
nadáli (romanization)

From на (na) + далі (dali). Compare Czech nadále, Slovak naďalej.

further, henceforth, henceforward, in future


більш-менш

бі́льш-ме́нш

бі́льш-ме́нш • (bílʹš-ménš)

бі́льш -ме́нш (canonical)
bílʹš-ménš (romanization)

Uk-більш-менш.ogg


у свинячий голос

у свиня́чий го́лос

у свиня́чий го́лос • (u svynjáčyj hólos)

у свиня́чий го́лос (canonical)
u svynjáčyj hólos (romanization)

[u sʋeˈnʲat͡ʃei̯ ˈɦɔɫɔs]

Compare antonymous English in a pig's whisper.

late, tardily (literally: in a pig's voice)


краще

head

кра́ще • (krášče)

кра́ще (canonical)
krášče (romanization)

See кра́щий (kráščyj).

до́бре добре#Ukrainian

га́рно гарно#Ukrainian

хо́роше хороше#Ukrainian

comparative degree of до́бре (dóbre), га́рно (hárno), and хо́роше (xóroše): better


відповідно

uk-adv

відпові́дно • (vidpovídno)

відпові́дно (canonical)
vidpovídno (romanization)

Uk-відповідно.ogg

From відпові́дний (vidpovídnyj) + -о (-o). Compare Belarusian адпаве́дна (adpavjédna), Polish odpowiednio.

af

відпові́дний

відпові́дно до (+ genitive)


внутрішньо

uk-adv

вну́трішньо • (vnútrišnʹo)

вну́трішньо (canonical)
vnútrišnʹo (romanization)

From вну́трішній (vnútrišnij) + -о (-o). Compare Polish wewnętrznie.


адже

адже́ • (adžé)

From а (a) + от (ot) + же (že). Compare отже (otže).


натомість

нато́мість • (natómistʹ)

нато́мість (canonical)
natómistʹ (romanization)

From на (na) + то (to) + мі́сто (místo). Compare Polish natomiast.

(conjunctive, adversative, colloquial) rather


донедавна

донеда́вна • (donedávna)

донеда́вна (canonical)
donedávna (romanization)

Univerbation of до (do) + неда́вно (nedávno).


довкола

uk-adv

довко́ла • (dovkóla)

довко́ла (canonical)
dovkóla (romanization)

Uk-довкола.ogg

Univerbation of до (do) + в (v) + ко́ла (kóla).


несамохіть

uk-adv

несамохі́ть • (nesamoxítʹ)

несамохі́ть (canonical)
nesamoxítʹ (romanization)

against one's will
against someone's will


зсередини

зсере́дини • (zserédyny)

зсере́дини (canonical)
zserédyny (romanization)
used prepositionally (also)

Univerbation of з (z) + сере́дини (serédyny).

univerbation

from inside, from the inside, from within


тимчасово

uk-adv

тимчасо́во • (tymčasóvo)

тимчасо́во (canonical)
tymčasóvo (romanization)

From тимчасо́вий (tymčasóvyj) + -о (-o). Compare Polish tymczasowo.


згідно

згі́дно • (zhídno)

згі́дно (canonical)
zhídno (romanization)

From згі́дний (zhídnyj) + -о (-o). Compare Belarusian зго́дна (zhódna), Polish zgodnie.

(used prepositionally) according to, in accordance with (+ з + instrumental) (in a manner conforming or corresponding to)


вдома

вдо́ма • (vdóma)


безперечно

безпере́чно • (bezperéčno)

безпере́чно (canonical)
bezperéčno (romanization)

Uk-безперечно.ogg

From безпере́чний (bezperéčnyj) + -о (-o). Compare Belarusian бясспрэ́чна (bjasspréčna), Polish bezsprzecznie.

af

безпере́чний

incontestably, incontrovertibly, indisputably, undeniably, unquestionably

certainly, doubtless, no doubt, undoubtedly, without a doubt


заміж

uk-adv

за́між • (zámiž)

Inherited from Old East Slavic за мужь (za mužĭ, literally “behind the husband”), from Proto-Slavic *za + *mǫ̑žь. Compare Russian за́муж (zámuž), Old Church Slavonic за мѫжь (za mǫžĭ), Polish za mąż, Slovene zamož.

inh+

(chiefly used in collocations) married (to a man)

uk:Мельничук Олександр Савич


щонайбільше

uk-adv

щонайбі́льше

щонайбі́льше • (ščonajbílʹše)

щонайбі́льше (canonical)
ščonajbílʹše (romanization)

[ʃt͡ʃɔnɐi̯ˈbʲilʲʃe]

Uk-щонайбільше.ogg

From що- (ščo-) + найбі́льше (najbílʹše).

af

що- (ščo-) + найбі́льше (najbílʹše)


спершу

uk-adv

спе́ршу • (spéršu)

спе́ршу (canonical)
spéršu (romanization)

first, at first, initially, in the first instance (before something else)


повністю

по́вністю • (póvnistju)

по́вністю (canonical)
póvnistju (romanization)

Uk-повністю.ogg

The instrumental singular form of obsolete по́вність (póvnistʹ, “fullness, plenitude”) (synonym of повно́та (povnóta)). Compare Russian по́лностью (pólnostʹju), Belarusian по́ўнасцю (póŭnascju).

цілко́м і по́вністю


догори дриґом

догори́ дри́ґом

догори́ дри́ґом • (dohorý drýgom)

догори́ дри́ґом (canonical)
dohorý drýgom (romanization)

[dɔɦɔˈrɪ ˈdrɪɡɔm]

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-догори дриґом.wav


по-іншому

по-і́ншому • (po-ínšomu)

по-і́ншому (canonical)
po-ínšomu (romanization)

Uk-по-іншому.ogg

From по (po) + і́ншому (ínšomu). Compare Belarusian па-і́ншаму (pa-ínšamu), Russian по-ино́му (po-inómu).

af

по (po) + і́ншому (ínšomu)

differently, in a different way, another way, otherwise


докорінно

uk-adv

докорі́нно • (dokorínno)

докорі́нно (canonical)
dokorínno (romanization)

From докорі́нний (dokorínnyj) + -о (-o).

radically, drastically, fundamentally (change, reform etc.)


невдовзі

невдо́взі • (nevdóvzi)

невдо́взі (canonical)
nevdóvzi (romanization)

Uk-невдовзі.ogg

Univerbation of не (ne) + в (v) + до́вго (dóvho).

univerbation

невдо́взі пі́сля (+ genitive)

soon after, shortly after, not long after


вічно

uk-adv

ві́чно • (víčno)

From ві́чний (víčnyj, “eternal”) + -о (-o). Compare Russian ве́чно (véčno), Belarusian ве́чна (vjéčna), Polish wiecznie.

eternally, everlastingly, for eternity, forever, sempiternally


удень

уде́нь • (udénʹ)


вдень

вдень • (vdenʹ)


уночі

уночі́ • (unočí)


влітку

влі́тку • (vlítku)

влі́тку (canonical)
vlítku (romanization)


улітку

улі́тку • (ulítku)

улі́тку (canonical)
ulítku (romanization)


можливо

можли́во • (možlývo)

можли́во (canonical)
možlývo (romanization)

Uk-можливо.ogg


вельми

ве́льми • (vélʹmy)

ве́льми (canonical)
vélʹmy (romanization)

Borrowed from Polish wielmi, from Proto-Slavic *velьmi. Replaced native Old East Slavic вельми (velĭmi), which would've produced **вільми (**vilʹmy).
Cognate with Belarusian ве́льмі (vjélʹmi).


проти

про́ти • (próty)

Inherited from Old East Slavic противъ (protivŭ), from Proto-Slavic *protivъ.

inh+

якщо́ ви не про́ти
jakščó vy ne próty
if you don't mind
(literally, “if you are not against it”)

Ви не про́ти, якщо́ я відчиню́ вікно́?
Vy ne próty, jakščó ja vidčynjú viknó?
Do you mind if I open the window?

literally, “You're not against it if I open the window?”

Я не ма́ю нічо́го про́ти, якщо́ ти хо́чеш це зроби́ти.
Ja ne máju ničóho próty, jakščó ty xóčeš ce zrobýty.
I don't mind if you want to do that.

literally, “I do not have anything against if you want to do that.”


найшвидше

head

найшви́дше • (najšvýdše)

найшви́дше (canonical)
najšvýdše (romanization)

[nɐi̯ʃˈʋɪd͡ʒʃe]

шви́дко швидко#Ukrainian


щоночі

uk-adv

щоно́чі • (ščonóči)

щоно́чі (canonical)
ščonóči (romanization)

[ʃt͡ʃɔˈnɔt͡ʃʲi]

From що- (ščo-) + но́чі (nóči), genitive case of ніч (nič, “night”).

af

що- (ščo-) + но́чі (nóči)


оп'ять

uk-adv

оп'я́ть • (opʺjátʹ)

оп'я́ть (canonical)
opʺjátʹ (romanization)

Derived from Proto-Slavic *pęta (“heel”) (with о- (o-) prefix). Cognates include Czech opět, Old Polish opięć, Russian опя́ть (opjátʹ), Serbo-Croatian opet.

der+

(colloquial, proscribed) again (occurring another time)


прозоро

uk-adv

прозо́ро • (prozóro)

прозо́ро (canonical)
prozóro (romanization)


ва-банк

ва-ба́нк • (va-bánk)

ва-ба́нк (canonical)
va-bánk (romanization)

гра́ти грати#Ukrainian

(gambling or figuratively, with the verbs гра́ти, іти / йти / піти́ and similar) all in, all or nothing, for broke (risking everything, putting everything on the line)

uk:Мельничук Олександр Савич


хоч-не-хоч

хоч-не-хо́ч • (xoč-ne-xóč)

хоч-не-хо́ч (canonical)
xoč-ne-xóč (romanization)

[xɔt͡ʃ nɛ ˈxɔt͡ʃ]

(colloquial) like it or not, whether one likes it or not, willy-nilly, nolens volens


горі

го́рі • (hóri)

From Proto-Slavic *gorě, which is the dative singular of Proto-Slavic *gora (“mountain”). Cognate with Bulgarian го́ре (góre), Macedonian горе (gore).


зліва

злі́ва • (zlíva)

злі́ва напра́во


трошки

тро́шки • (tróšky) (diminutive тро́шечки)

тро́шки (canonical)
tróšky (romanization)
тро́шечки (diminutive)

(colloquial) a bit, a little, a little bit, slightly


за замовчуванням

за замо́вчуванням

за замо́вчуванням • (za zamóvčuvannjam)

за замо́вчуванням (canonical)
za zamóvčuvannjam (romanization)

[za zɐˈmɔu̯t͡ʃʊʋɐnʲːɐm]


домів

домі́в • (domív)

Inherited from Old East Slavic домови (domovi), домовь (domovĭ), from Proto-Slavic *domovi, the u-stem dative singular of *domъ (“home”). Cognate with Belarusian дамо́ў (damóŭ). Doublet of до́мові (dómovi).

inh+

(dialectal) home, homewards, to the house


завчасно

uk-adv

завча́сно • (zavčásno)

завча́сно (canonical)
zavčásno (romanization)

Uk-завчасно.ogg

From завча́сний (zavčásnyj) + -о (-o). Compare Polish zawczasu.

ahead of time, beforehand, early, in advance, in good time


герметично

гермети́чно • (hermetýčno)

гермети́чно (canonical)
hermetýčno (romanization)

From гермети́чний (hermetýčnyj) + -о (-o).

af

гермети́чний

гермети́чно закри́тий ― hermetýčno zakrýtyj ― hermetically sealed (literally, “hermetically closed”)


якомога

uk-adv

якомо́га • (jakomóha)

якомо́га (canonical)
jakomóha (romanization)

Uk-якомога.ogg

uk:Мельничук Олександр Савич

From я́ко (jáko) + мо́га (móha) (obsolete present participle of могти́ (mohtý)). Compare Russian как мо́жно (kak móžno), Belarusian як мага́ (jak mahá).

af

я́ко (jáko) + мо́га (móha)

cog

как можно быстрее

якомо́га бі́льше

якомо́га прості́ший

якомо́га рані́ше

якомо́га скорі́ше

якомо́га часті́ше

якомо́га шви́дше

(used in combination with comparative adjectives and adverbs) as ... as possible


доволі

uk-adv

дово́лі • (dovóli)

дово́лі (canonical)
dovóli (romanization)

Univerbation of до (do) + во́лі (vóli), genitive of во́ля (vólja, “will; freedom, liberty”). Compare Polish do woli (“ad libitum”).

fairly, pretty, quite, rather (somewhat, to a certain degree)


к бісу

к бі́су • (k bísu)

к бі́су (canonical)
k bísu (romanization)

(rare) the hell away, off, the hell out, to hell with


відразу

відра́зу • (vidrázu)

відра́зу (canonical)
vidrázu (romanization)

Univerbation of від (vid) + ра́зу (rázu), genitive singular of раз (raz). Compare Polish od razu.

univerbation

Uk-відразу.ogg

at once, forthwith, immediately, right away, straight away

in one go (in a single attempt with no breaks)

at once (at the same time; simultaneously)


напрочуд

uk-adv

напро́чуд • (napróčud)

напро́чуд (canonical)
napróčud (romanization)

Univerbation of на (na) + про́чуд (próčud) (obsolete).

univerbation

(qualifies adjectives or adverbs) surprisingly, amazingly, remarkably (in a way that causes surprise or amazement because it is unexpected, or unusual)

(rare, qualifies verbs) marvellously, wonderfully (in a marvellous or wonderful manner)

(predicatively) marvellous, wonderful, wondrous


навдивовижу

uk-adv

навдивови́жу

навдивови́жу • (navdyvovýžu)

навдивови́жу (canonical)
navdyvovýžu (romanization)

[nɐu̯dewɔˈʋɪʒʊ]

Univerbation of на (na) + в (v) + дивови́жу (dyvovýžu), accusative singular of дивови́жа (dyvovýža).

univerbation

(qualifies adjectives or adverbs) surprisingly, amazingly, remarkably, strikingly (in a way that causes surprise or amazement because it is unexpected, or unusual)

(qualifies verbs) marvellously, wonderfully, wondrously (in a marvellous or wonderful manner)

навдивови́жу всім


дійсно

uk-adv

ді́йсно • (díjsno)

ді́йсно (canonical)
díjsno (romanization)


самотужки

самоту́жки • (samotúžky)

самоту́жки (canonical)
samotúžky (romanization)

From само- (samo-) + туг- (tuh-, variant of тяг-) + -ки (-ky). Compare Belarusian самату́гам (samatúham), Polish samociąż.

af

variant of <i class="Cyrl mention" lang="uk">тяг-</i>

under one's own steam
under one's own steam

alone, independently, on one's own, single-handedly, under one's own steam (without assistance)


сумно

uk-adv

су́мно • (súmno)


узагалі

узагалі́ • (uzahalí)

узагалі́ (canonical)
uzahalí (romanization)

Uk-узагалі.ogg

взагалі́ взагалі#Ukrainian


нікуди

ніку́ди • (nikúdy)

ніку́ди (canonical)
nikúdy (romanization)

Ми вчора нікуди не ходили.

Вона нікуди не їздить без телефону.

She does not go anywhere without a phone.


нікуди

ні́куди • (níkudy)

ні́куди (canonical)
níkudy (romanization)

Нікуди втікати!

Я маю ручку, але нікуди відправити листа.

I have a pen, but (there is) nowhere to send a letter.

Ja maju ručku, ale nikudy vidpravyty lysta.

(there is) nowhere to go, no destination


чесно кажучи

че́сно ка́жучи

че́сно ка́жучи • (čésno kážučy)

че́сно ка́жучи (canonical)
čésno kážučy (romanization)

[ˈt͡ʃɛsnɔ ˈkaʒʊt͡ʃe]

honestly speaking, to be honest, if I'm honest, in all honesty


власне кажучи

вла́сне ка́жучи

вла́сне ка́жучи • (vlásne kážučy)

вла́сне ка́жучи (canonical)
vlásne kážučy (romanization)

properly speaking, strictly speaking, actually, as a matter of fact, in fact


власне

вла́сне • (vlásne)

вла́сне (canonical)
vlásne (romanization)

properly, strictly (in the proper or strict sense of a word or expression)

(modal, parenthetical) actually, in fact


назовні

назо́вні • (nazóvni)

назо́вні (canonical)
nazóvni (romanization)

Uk-назовні.ogg

Univerbation of на (na) + зо́вні (zóvni).


гірш

head

гі́рше • (hírše)

гі́рше гірше#Ukrainian

Alternative form of гі́рше (hírše, “worse”).


трошечки

uk-adv

тро́шечки • (tróšečky)

тро́шечки (canonical)
tróšečky (romanization)

Uk-трошечки.ogg

тро́шки трошки#Ukrainian

(colloquial) endearing diminutive of тро́шки (tróšky): a tiny bit, a wee bit


гірше

head

гі́рше • (hírše)

пога́но погано#Ukrainian

comparative degree of пога́но (poháno): worse


дещо

Я де́що розгу́блений. ― Ja déščo rozhúblenyj. ― I am somewhat perplexed.

Вони́ де́що заціка́влені.


уп'ять

uk-adv

уп'я́ть • (upʺjátʹ)

уп'я́ть (canonical)
upʺjátʹ (romanization)

Derived from Proto-Slavic *pęta (“heel”). See оп'я́ть (opʺjátʹ).

(colloquial or dialectal) again (occurring another time)


раз і назавжди

раз і назавжди́

раз і назавжди́ • (raz i nazavždý)

раз і назавжди ́ (canonical)
raz i nazavždý (romanization)


напроти

напро́ти • (napróty)

напро́ти (canonical)
napróty (romanization)

Uk-напроти.ogg

Univerbation of на (na) + про́ти (próty). Comare Russian напро́тив (naprótiv).


навпроти

uk-adv

навпро́ти • (navpróty)

навпро́ти (canonical)
navpróty (romanization)

Uk-навпроти.ogg

Univerbation of на (na) + в (v) + про́ти (próty).


передовсім

uk-adv

передовсі́м • (peredovsím)

передовсі́м (canonical)
peredovsím (romanization)

From пе́ред (péred, “before”) + -о- (-o-) + всім (vsim), instrumental singular of все (vse, “all”).

af

first of all, first and foremost, above all


наполегливо

uk-adv

наполе́гливо

наполе́гливо • (napoléhlyvo)

наполе́гливо (canonical)
napoléhlyvo (romanization)

[nɐpɔˈɫɛɦɫewɔ]

From наполе́гливий (napoléhlyvyj) + -о (-o).

af

наполе́гливий

persistently, perseverantly, perseveringly, pertinaciously


завзято

uk-adv

завзя́то • (zavzjáto)

завзя́то (canonical)
zavzjáto (romanization)

From завзя́тий (zavzjátyj) + -о (-o), Compare Belarusian заўзя́та (zaŭzjáta), Polish zawzięcie.


інтенсивно

інтенси́вно • (intensývno)

інтенси́вно (canonical)
intensývno (romanization)

From інтенси́вний (intensývnyj) + -о (-o). Compare Russian интенси́вно (intensívno), Belarusian інтэнсі́ўна (intensíŭna), Polish intensywnie.

af

інтенси́вний


спекотно

uk-adv

спеко́тно • (spekótno)

спеко́тно (canonical)
spekótno (romanization)

Uk-спекотно.ogg

bakingly, boilingly, hotly, scorchingly, sultrily, torridly


споконвіку

споконві́ку • (spokonvíku)

споконві́ку (canonical)
spokonvíku (romanization)

Uk-споконвіку.ogg

Univerbation of з (z, “from”) + покон (pokon, “the beginning”) (obsolete) + ві́ку (víku, “of the age”) genitive singular of вік (vik, “age, era, eon”). Compare Russian споко́н веку (spokón veku). Further from Old East Slavic конъ (konŭ, “limit”), from Proto-Slavic *konъ (“beginning, end”).

cog

споко́н веку

А Він відпові́в і сказа́в: Чи ви не чита́ли, що Той, Хто створи́в споконві́ку люде́й, „створи́в їх чолові́ком і жі́нкою“?

1962, Ivan Ivanovitch Ohienko, Біблія або книги Святого Письма Старого і Нового Заповіту [Bible or books of Holy Scripture of the Old and New Testaments], Matthew 19:4, page 1212:

And he answered and said, Have ye not read, that he who made them from the beginning "made them male and female"?

A Vin vidpovív i skazáv: Čy vy ne čytály, ščo Toj, Xto stvorýv spokonvíku ljudéj, „stvorýv jix čolovíkom i žínkoju“?

За горами гори, хмарами повиті, / 3асіяні горем, кровию политі, / З-покон-віку Прометея / Там орел карає, / Що-день-божий довбе ребра, / Серце розбиває;

1845, w:Taras Shevchenko, Кобзарь [Kobzar (The Bard)], Кавказ, "The Caucuses" (poem):

Past mountains, more mountains: enshrouded in clouds, / Deep-seeded with mourning, deep-watered with blood. / There, since ancient times, the eagle / Mutilates Prometheus, / Each new day it claws to tatters / Ribs and heart still beating.

Za horamy hory, xmaramy povyti, / 3asijani horem, krovyju polyti, / Z-pokon-viku Prometeja / Tam orel karaje, / Ščo-denʹ-božyj dovbe rebra, / Serce rozbyvaje;

from time out of mind
from time out of mind

since time out of mind
since time out of mind

from the beginning of time, since the dawn of time, from time immemorial, since time immemorial, from time out of mind, since time out of mind


швиденько

uk-adv

швиде́нько • (švydénʹko)

швиде́нько (canonical)
švydénʹko (romanization)

[ʃʋeˈdɛnʲkɔ]

Uk-швиденько.ogg

From швиде́нький (švydénʹkyj) + -о (-o) or швидки́й (švydkýj) + -е́нько (-énʹko).

af

швиде́нький (švydénʹkyj) + -о (-o)

швидки́й (švydkýj) + -е́нько (-énʹko)

Я про́сто швиде́нько переві́рю сло́во в словнику́.

I'll just quickly check the word in the dictionary.

Ja prósto švydénʹko perevírju slóvo v slovnykú.

шви́дко швидко#Ukrainian

endearing form of шви́дко (švýdko): quickly


дивно

uk-adv

ди́вно • (dývno) (comparative дивні́ше, superlative найдивні́ше)

ди́вно (canonical)
dývno (romanization)
дивні́ше (comparative)
найдивні́ше (superlative)


либонь

либо́нь • (lybónʹ)

либо́нь (canonical)
lybónʹ (romanization)

Old East Slavic либо нѣ (libo ně). Compare Russian либо (libo).

perhaps, maybe, allegedly, apparently, reportedly, probably

uk:Мельничук Олександр Савич


осторонь

о́сторонь • (óstoronʹ)

о́сторонь (canonical)
óstoronʹ (romanization)

Uk-осторонь.ogg

Вона черкнула один сірник. Він зайнявся і зараз же погас. Сердито кинула вона його осторонь і запалила другий

1963, Борис Грінченко, (Please provide the book title or journal name), page 342:

She struck one match. It started and immediately went out. She angrily threw it aside and lit the second one

Vona čerknula odyn sirnyk. Vin zajnjavsja i zaraz že pohas. Serdyto kynula vona joho ostoronʹ i zapalyla druhyj

Я спиняю машину трохи осторонь шляху

1952, Леонід Смілянський, Сад, page 75:

Ja spynjaju mašynu troxy ostoronʹ šljaxu

Осторонь столів під кущами лисняться .. барильця з вином.

1963, Олесь Гончар, Тронка, page 136:

On the other side of the tables, under the bushes, barrels of wine are shining.

Ostoronʹ stoliv pid kuščamy lysnjatʹsja .. barylʹcja z vynom.

aloof, (apart from everybody else in a haughty way)


гаразд

гара́зд • (harázd)

гара́зд (canonical)
harázd (romanization)

uk:Гринчишин Дмитро Григорович
uk:Мельничук Олександр Савич

Cognate with Russian гора́зд (gorázd), Russian гара́здый (garázdyj)
From Old Ukrainian гараздъ (harazd), from Old East Slavic гораздъ (gorazdŭ), from Proto-Slavic *gorazdъ. Per Vasmer, an ancient borrowing from Gothic, from Proto-Germanic *ga- + *razdō (“voice, sound”); originally "speaking intelligently".


найсильніше

head

найсильні́ше

найсильні́ше • (najsylʹníše)

найсильні́ше (canonical)
najsylʹníše (romanization)

си́льно сильно#Ukrainian


сильніше

сильні́ше • (sylʹníše)

сильні́ше (canonical)
sylʹníše (romanization)

си́льно сильно#Ukrainian


навзаєм

uk-adv

навза́єм • (navzájem)

навза́єм (canonical)
navzájem (romanization)

Probably borrowed from Polish nawzajem. By surface analysis, на- (na-) + взає́м(ний) (vzajém(nyj)).


ствердно

uk-adv

стве́рдно • (stvérdno)

стве́рдно (canonical)
stvérdno (romanization)

відпові́сти́ стве́рдно


дедалі

деда́лі • (dedáli)

деда́лі (canonical)
dedáli (romanization)

деда́лі гі́рше

(followed by comparative adjective/adverb) ever, increasingly, more and more


зрозуміло

зрозумі́ло • (zrozumílo)

зрозумі́ло (canonical)
zrozumílo (romanization)

From зрозумі́лий (zrozumílyj) + -о (-o).

Uk-зрозуміло.ogg

clearly, comprehensibly (in a clear, comprehensible manner)

(modal, parenthetical) clearly, of course (without a doubt; obviously)


остаточно

остато́чно • (ostatóčno)

остато́чно (canonical)
ostatóčno (romanization)

[ɔstɐˈtɔt͡ʃnɔ]

Uk-остаточно.ogg

From остато́чний (ostatóčnyj) + -о (-o).


незалежно

незале́жно • (nezaléžno)

незале́жно (canonical)
nezaléžno (romanization)

[nezɐˈɫɛʒnɔ]

From незале́жний (nezaléžnyj) + -о (-o). Compare Belarusian незале́жна (njezaljéžna), Polish niezależnie.

незале́жно від

independently of, irrespective of, regardless of


неприємно

неприє́мно • (nepryjémno)

неприє́мно (canonical)
nepryjémno (romanization)

Uk-неприємно.ogg

From неприє́мний (nepryjémnyj) + -о (-o).


безпечно

найбезпе́чніше

безпе́чно • (bezpéčno) (comparative безпе́чніше, superlative найбезпе́чніше)

безпе́чно (canonical)
bezpéčno (romanization)
безпе́чніше (comparative)
найбезпе́чніше (superlative)

From безпе́чний (bezpéčnyj) + -о (-o). Compare Belarusian бяспе́чна (bjaspjéčna), Polish bezpiecznie.


небезпечно

небезпе́чніше

найнебезпе́чніше

небезпе́чно • (nebezpéčno) (comparative небезпе́чніше, superlative найнебезпе́чніше)

небезпе́чно (canonical)
nebezpéčno (romanization)
небезпе́чніше (comparative)
найнебезпе́чніше (superlative)

Uk-небезпечно.ogg

From небезпе́чний (nebezpéčnyj) + -о (-o). Compare Belarusian небяспе́чна (njebjaspjéčna), Polish niebezpiecznie.

af

небезпе́чний

dangerously, hazardously, perilously, unsafely


чогось

head

чого́сь • (čohósʹ)

чого́сь (canonical)
čohósʹ (romanization)


небезпечніше

небезпе́чніше

небезпе́чніше • (nebezpéčniše)

небезпе́чніше (canonical)
nebezpéčniše (romanization)

небезпе́чно небезпечно#Ukrainian

comparative degree of небезпе́чно (nebezpéčno)


безпечніше

безпе́чніше • (bezpéčniše)

безпе́чніше (canonical)
bezpéčniše (romanization)

безпе́чно безпечно#Ukrainian

comparative degree of безпе́чно (bezpéčno)


найбезпечніше

найбезпе́чніше

найбезпе́чніше • (najbezpéčniše)

найбезпе́чніше (canonical)
najbezpéčniše (romanization)

безпе́чно безпечно#Ukrainian

superlative degree of безпе́чно (bezpéčno)


найнебезпечніше

найнебезпе́чніше

найнебезпе́чніше • (najnebezpéčniše)

найнебезпе́чніше (canonical)
najnebezpéčniše (romanization)

небезпе́чно небезпечно#Ukrainian

superlative degree of небезпе́чно (nebezpéčno)


зручніше

зручні́ше • (zručníše)

зручні́ше (canonical)
zručníše (romanization)

зру́чно зручно#Ukrainian


найзручніше

найзручні́ше

найзручні́ше • (najzručníše)

найзручні́ше (canonical)
najzručníše (romanization)

зру́чно зручно#Ukrainian


зручно

uk-adv

найзручні́ше

зру́чно • (zrúčno) (comparative зручні́ше, superlative найзручні́ше)

зру́чно (canonical)
zrúčno (romanization)
зручні́ше (comparative)
найзручні́ше (superlative)

зру́чно влаштува́тися

to make oneself comfortable (literally, “to settle oneself comfortably”)


скоріше

head

скорі́ше • (skoríše)

скорі́ше (canonical)
skoríše (romanization)

Uk-скоріше.ogg

якомо́га скорі́ше

ско́ро скоро#Ukrainian

rather, sooner (instead, on the contrary)


радше

uk-adv

ра́дше • (rádše)

Originally the comparative degree of ра́до (rádo). Compare Old Polish radszej.

скорі́ше

instead, on the contrary, more precisely


якомога скоріше

якомо́га скорі́ше

якомо́га скорі́ше • (jakomóha skoríše)

якомо́га скорі́ше (canonical)
jakomóha skoríše (romanization)


швидше

head

шви́дше • (švýdše)

шви́дше (canonical)
švýdše (romanization)

якомо́га шви́дше

as fast as possible, as quickly as possible; as soon as possible

чим шви́дше, тим кра́ще

the faster the better, the quicker the better, the sooner the better

шви́дко швидко#Ukrainian

comparative degree of шви́дко (švýdko): faster, more quickly, more rapidly


цілодобово

uk-adv

цілодобо́во • (cilodobóvo)

цілодобо́во (canonical)
cilodobóvo (romanization)

[t͡sʲiɫɔdɔˈbɔwɔ]

Uk-цілодобово.ogg

From цілодобови́й (cilodobovýj) + -о (-o). Compare Polish całodobowo.

af

цілодобови́й

Систе́ма таки́х турбі́н — це ле́гені підзе́много сві́ту. Вони́ цілодобо́во постача́ють сві́же пові́тря у майсте́рні, фа́брики, заво́ди та жи́тла ї́хнього мі́ста.

1971, Vasyl Berezhnyi, Синьосвітна богиня:

The system of such turbines functions as the lungs of the subterranean world. They supply fresh air around the clock in the workshops, factories, plants and homes of their city.

Systéma takýx turbín — ce léheni pidzémnoho svítu. Voný cilodobóvo postačájutʹ svíže povítrja u majstérni, fábryky, zavódy ta žýtla jíxnʹoho místa.

round the clock, around the clock, twenty-four hours a day (all day and night)


насамкінець

uk-adv

наса́мкінець

наса́мкінець • (nasámkinecʹ)

наса́мкінець (canonical)
nasámkinecʹ (romanization)

Univerbation of на (na) + сам (sam) + кіне́ць (kinécʹ).


як до Києва рачки

uk-adv

як до Ки́єва ра́чки

як до Ки́єва ра́чки • (jak do Kýjeva ráčky)

як до Ки́єва ра́чки (canonical)
jak do Kýjeva ráčky (romanization)

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-як до Києва рачки.wav


втретє

втре́тє • (vtrétje)

втре́тє (canonical)
vtrétje (romanization)

Univerbation of в (v) + тре́тє (trétje), neuter accusative form of тре́тій (trétij, “third”).


вп'яте

вп'я́те • (vpʺjáte)

вп'я́те (canonical)
vpʺjáte (romanization)

Univerbation of в (v) + п'я́те (pʺjáte), neuter accusative form of п'я́тий (pʺjátyj, “fifth”).


вчетверте

вчетве́рте • (včetvérte)

вчетве́рте (canonical)
včetvérte (romanization)

Univerbation of в (v) + четве́рте (četvérte), neuter accusative form of четве́ртий (četvértyj, “fourth”).


красномовно

uk-adv

красномо́вно

красномо́вніше

найкрасномо́вніше

красномо́вно • (krasnomóvno) (comparative красномо́вніше, superlative найкрасномо́вніше)

красномо́вно (canonical)
krasnomóvno (romanization)
красномо́вніше (comparative)
найкрасномо́вніше (superlative)

From красномо́вний (krasnomóvnyj) + -о (-o).

af

красномо́вний


найкрасномовніше

head

найкрасномо́вніше

найкрасномо́вніше • (najkrasnomóvniše)

найкрасномо́вніше (canonical)
najkrasnomóvniše (romanization)

красномо́вно красномовно#Ukrainian

superlative degree of красномо́вно (krasnomóvno)


красномовніше

красномо́вніше

красномо́вніше • (krasnomóvniše)

красномо́вніше (canonical)
krasnomóvniše (romanization)

красномо́вно красномовно#Ukrainian

comparative degree of красномо́вно (krasnomóvno)


иноді

uk-adv

и́ноді • (ýnodi)

і́ноді іноді#Ukrainian


инколи

и́нколи • (ýnkoly)

и́нколи (canonical)
ýnkoly (romanization)

і́нколи інколи#Ukrainian


инде

и́нде • (ýnde)


инакше

ина́кше • (ynákše)

ина́кше (canonical)
ynákše (romanization)

іна́кше інакше#Ukrainian


непогано

непога́но • (nepoháno)

непога́но (canonical)
nepoháno (romanization)


так собі

так собі́ • (tak sobí)

так собі ́ (canonical)
tak sobí (romanization)


скоріш

скорі́ш • (skoríš)

скорі́ш (canonical)
skoríš (romanization)

скорі́ше скоріше#Ukrainian


скоріш за все

скорі́ш за все

скорі́ш за все • (skoríš za vse)

скорі́ш за все (canonical)
skoríš za vse (romanization)


скоріше за все

скорі́ше за все

скорі́ше за все • (skoríše za vse)

скорі́ше за все (canonical)
skoríše za vse (romanization)

скорі́ш за все
скоріш за все#Ukrainian

Alternative form of скорі́ш за все (skoríš za vse, “most likely”)


силоміць

силомі́ць • (sylomícʹ)

силомі́ць (canonical)
sylomícʹ (romanization)

Probably a conflation of силомі́ття (sylomíttja, “violence”) and міць (micʹ).

uk:Мельничук Олександр Савич


як Марко в пеклі

як Марко́ в пе́клі

як Марко́ в пе́клі • (jak Markó v pékli)

як Марко́ в пе́клі (canonical)
jak Markó v pékli (romanization)

товкти́ся товктися#Ukrainian

гаса́ти гасати#Ukrainian

(idiomatic, simile, ironic) (with verbs товкти́ся (tovktýsja, “to jostle”), гаса́ти (hasáty, “to run, to rush around”), etc.) ceaselessly, quickly, unnecessarily


пошепки

по́шепки • (póšepky)

по́шепки (canonical)
póšepky (romanization)


по-перше

по-пе́рше • (po-pérše)

по-пе́рше (canonical)
po-pérše (romanization)

firstly, first, first of all (first in sequence)


по-друге

по-дру́ге • (po-drúhe)

по-дру́ге (canonical)
po-drúhe (romanization)

secondly, second (as second in sequence; in the second place)


по-четверте

по-четве́рте

по-четве́рте • (po-četvérte)

по-четве́рте (canonical)
po-četvérte (romanization)


по-п'яте

по-п'я́те (canonical)
po-pʺjáte (romanization)


по-шосте

по-шо́сте • (po-šóste)

по-шо́сте (canonical)
po-šóste (romanization)


по-третє

по-тре́тє (canonical)
po-trétje (romanization)


ниньки

ни́ньки • (nýnʹky)

ни́ньки (canonical)
nýnʹky (romanization)


убік

убі́к • (ubík)

aside, to one side, to the side, sideways


геть

геть • (hetʹ)

Borrowed from Polish het, a variant of Polish hen; ultimately from Proto-Slavic *eno.


згодом

зго́дом • (zhódom)

зго́дом (canonical)
zhódom (romanization)

subsequently, afterwards, later, later on


стисло

сти́сло • (stýslo)

сти́сло (canonical)
stýslo (romanization)


тихенько

тихе́нько • (tyxénʹko)

тихе́нько (canonical)
tyxénʹko (romanization)

From тихе́нький (tyxénʹkyj) + -о (-o) or ти́хий (týxyj) + -е́нько (-énʹko).

af

ти́хий (týxyj) + -е́нько (-énʹko)

endearing form of ти́хо (týxo): quietly, gently, softly


винятково

uk-adv

винятко́во • (vynjatkóvo)

винятко́во (canonical)
vynjatkóvo (romanization)

Uk-винятково.ogg

From винятко́вий (vynjatkóvyj) + -о (-o). Compare Polish wyjątkowo.

exceptionally (to an unusual, remarkable or exceptional degree)

exceptionally (as an exception; by way of exception)


виключно

ви́ключно • (výključno)

ви́ключно (canonical)
výključno (romanization)

[ˈʋɪklʲʊt͡ʃnɔ]

Uk-виключно.ogg

From ви́ключний (výključnyj) + -о (-o). Compare Belarusian выклю́чна (vykljúčna).

(literary) exclusively, exclusive (not including the last mentioned item in a range)

(focus) exclusively, only, solely (to the exclusion of anything or anyone else)


неохоче

неохо́че • (neoxóče)

неохо́че (canonical)
neoxóče (romanization)


поблизу

поблизу́ • (poblyzú)

поблизу́ (canonical)
poblyzú (romanization)

Uk-поблизу.ogg

uk:Мельничук Олександр Савич

Possibly a univerbation of по (po) + близу (blyzu), inflected form of obsolete близ m (blyz, “vicinity”, noun). Compare Belarusian паблі́зу (pablízu), Russian вблизи́ (vblizí), Polish w pobliżu.


терміново

терміно́во • (terminóvo)

терміно́во (canonical)
terminóvo (romanization)

From терміно́вий (terminóvyj) + -о (-o).