крів

uk-noun

крів • (kriv) f inan (genitive кро́ві or кро́ви, uncountable)

kriv (romanization)
кро́ві (genitive)
кро́ви (genitive)
крів (nominative singular)
кро́ві (genitive singular)
кро́ви (genitive singular)
кро́ві (dative singular)
крів (accusative singular)
крі́в'ю (instrumental singular)
кро́ві (locative singular)
кро́ве (singular vocative)

From Proto-Slavic *kry, from Proto-Balto-Slavic *krū́ˀs, from Proto-Indo-European *kréwh₂s (“blood of a wound”).

inh

(uncountable, dialectal) Alternative form of кров (krov)


фармацевтичний

uk-adj

фармацевти́чний

фармацевти́чно

фармацевти́чний • (farmacevtýčnyj) (adverb фармацевти́чно)

фармацевти́чний (canonical)
farmacevtýčnyj (romanization)
фармацевти́чно (adverb)
фармацевти́чний (masculine nominative)
фармацевти́чне (neuter nominative)
фармацевти́чна (feminine nominative)
фармацевти́чні (nominative plural)
фармацевти́чного (genitive masculine neuter)
фармацевти́чної (feminine genitive)
фармацевти́чних (genitive plural)
фармацевти́чному (dative masculine neuter)
фармацевти́чній (dative feminine)
фармацевти́чним (dative plural)
фармацевти́чного (accusative animate masculine)
фармацевти́чне (accusative neuter)
фармацевти́чну (accusative feminine)
фармацевти́чних (accusative animate plural)
фармацевти́чний (accusative inanimate masculine)
фармацевти́чні (accusative inanimate plural)
фармацевти́чним (instrumental masculine neuter)
фармацевти́чною (feminine instrumental)
фармацевти́чними (instrumental plural)
фармацевти́чному (locative masculine neuter)
фармацевти́чнім (locative masculine neuter)
фармацевти́чній (feminine locative)
фармацевти́чних (locative plural)

uk-adecl

фармацевти́чний

From фармаце́втика (farmacévtyka) + -и́чний (-ýčnyj, adjective-forming suffix). Compare Russian фармацевти́ческий (farmacevtíčeskij), Belarusian фармацэўты́чны (farmaceŭtýčny), Polish farmaceutyczny.

af

фармаце́втика

cog

фармацевти́ческий

фармацэўты́чны


фармакологічний

uk-adj

фармакологі́чний

фармакологі́чно

фармакологі́чний • (farmakolohíčnyj) (adverb фармакологі́чно)

фармакологі́чний (canonical)
farmakolohíčnyj (romanization)
фармакологі́чно (adverb)
фармакологі́чний (masculine nominative)
фармакологі́чне (neuter nominative)
фармакологі́чна (feminine nominative)
фармакологі́чні (nominative plural)
фармакологі́чного (genitive masculine neuter)
фармакологі́чної (feminine genitive)
фармакологі́чних (genitive plural)
фармакологі́чному (dative masculine neuter)
фармакологі́чній (dative feminine)
фармакологі́чним (dative plural)
фармакологі́чного (accusative animate masculine)
фармакологі́чне (accusative neuter)
фармакологі́чну (accusative feminine)
фармакологі́чних (accusative animate plural)
фармакологі́чний (accusative inanimate masculine)
фармакологі́чні (accusative inanimate plural)
фармакологі́чним (instrumental masculine neuter)
фармакологі́чною (feminine instrumental)
фармакологі́чними (instrumental plural)
фармакологі́чному (locative masculine neuter)
фармакологі́чнім (locative masculine neuter)
фармакологі́чній (feminine locative)
фармакологі́чних (locative plural)

uk-adecl

фармакологі́чний

From фармаколо́гія (farmakolóhija) + -і́чний (-íčnyj). Compare Russian фармакологи́ческий (farmakologíčeskij), Belarusian фармакалагі́чны (farmakalahíčny), Polish farmakologiczny.

af

фармаколо́гія

cog

фармакологи́ческий

фармакалагі́чны


фармакологія

uk-noun

фармаколо́гія<sg>

фармакологі́чний

фармаколо́гія • (farmakolóhija) f inan (genitive фармаколо́гії, uncountable, relational adjective фармакологі́чний)

фармаколо́гія (canonical)
farmakolóhija (romanization)
фармаколо́гії (genitive)
фармакологі́чний (adjective relational)
фармаколо́гія (nominative singular)
фармаколо́гії (genitive singular)
фармаколо́гії (dative singular)
фармаколо́гію (accusative singular)
фармаколо́гією (instrumental singular)
фармаколо́гії (locative singular)
фармаколо́гіє (singular vocative)

uk-ndecl

фармаколо́гія<sg>

[fɐrmɐkɔˈɫɔɦʲijɐ]

Ultimately derived from Ancient Greek φάρμακον (phármakon) + -λογία (-logía), with -ло́гія (-lóhija) ending. Compare Russian фармаколо́гия (farmakológija), Belarusian фармакало́гія (farmakalóhija), Polish farmakologia.

cog

фармаколо́гия

фармакало́гія


застарілий

uk-adj

застарі́лість

застарі́лий • (zastarílyj) (abstract noun застарі́лість)

застарі́лий (canonical)
zastarílyj (romanization)
застарі́лість (abstract-noun)
застарі́лий (masculine nominative)
застарі́ле (neuter nominative)
застарі́ла (feminine nominative)
застарі́лі (nominative plural)
застарі́лого (genitive masculine neuter)
застарі́лої (feminine genitive)
застарі́лих (genitive plural)
застарі́лому (dative masculine neuter)
застарі́лій (dative feminine)
застарі́лим (dative plural)
застарі́лого (accusative animate masculine)
застарі́ле (accusative neuter)
застарі́лу (accusative feminine)
застарі́лих (accusative animate plural)
застарі́лий (accusative inanimate masculine)
застарі́лі (accusative inanimate plural)
застарі́лим (instrumental masculine neuter)
застарі́лою (feminine instrumental)
застарі́лими (instrumental plural)
застарі́лому (locative masculine neuter)
застарі́лім (locative masculine neuter)
застарі́лій (feminine locative)
застарі́лих (locative plural)

(pathology) chronic, inveterate (of a disease: present for a long time)


ембріон

uk-noun

ембріона́льний

ембріо́н • (embrión) m inan (genitive ембріо́на, nominative plural ембріо́ни, genitive plural ембріо́нів, relational adjective ембріона́льний)

ембріо́н (canonical)
embrión (romanization)
ембріо́на (genitive)
ембріо́ни (nominative plural)
ембріо́нів (genitive plural)
ембріона́льний (adjective relational)
ембріо́н (nominative singular)
ембріо́ни (nominative plural)
ембріо́на (genitive singular)
ембріо́нів (genitive plural)
ембріо́нові (dative singular)
ембріо́ну (dative singular)
ембріо́нам (dative plural)
ембріо́н (accusative singular)
ембріо́ни (accusative plural)
ембріо́ном (instrumental singular)
ембріо́нами (instrumental plural)
ембріо́ні (locative singular)
ембріо́нах (locative plural)
ембріо́не (singular vocative)
ембріо́ни (plural vocative)

Borrowed from French embryon, from Latin embryo, from Ancient Greek ἐμβρυον (embruon), from ἐν (en, “in-”) + βρύω (brúō, “I grow, swell”).


еякулят

еякуля́т<genu>

еякуля́т • (ejakulját) m inan (genitive еякуля́ту, nominative plural еякуля́ти, genitive plural еякуля́тів)

еякуля́т (canonical)
ejakulját (romanization)
еякуля́ту (genitive)
еякуля́ти (nominative plural)
еякуля́тів (genitive plural)
еякуля́т (nominative singular)
еякуля́ти (nominative plural)
еякуля́ту (genitive singular)
еякуля́тів (genitive plural)
еякуля́тові (dative singular)
еякуля́ту (dative singular)
еякуля́там (dative plural)
еякуля́т (accusative singular)
еякуля́ти (accusative plural)
еякуля́том (instrumental singular)
еякуля́тами (instrumental plural)
еякуля́ті (locative singular)
еякуля́тах (locative plural)
еякуля́те (singular vocative)
еякуля́ти (plural vocative)

uk-ndecl

еякуля́т<genu>

From Latin ēiaculātus. Compare Russian эякуля́т (ejakulját), Polish ejakulat.


ембріональний

uk-adj

ембріона́льний

ембріона́льно

ембріона́льний • (embrionálʹnyj) (adverb ембріона́льно)

ембріона́льний (canonical)
embrionálʹnyj (romanization)
ембріона́льно (adverb)
ембріона́льний (masculine nominative)
ембріона́льне (neuter nominative)
ембріона́льна (feminine nominative)
ембріона́льні (nominative plural)
ембріона́льного (genitive masculine neuter)
ембріона́льної (feminine genitive)
ембріона́льних (genitive plural)
ембріона́льному (dative masculine neuter)
ембріона́льній (dative feminine)
ембріона́льним (dative plural)
ембріона́льного (accusative animate masculine)
ембріона́льне (accusative neuter)
ембріона́льну (accusative feminine)
ембріона́льних (accusative animate plural)
ембріона́льний (accusative inanimate masculine)
ембріона́льні (accusative inanimate plural)
ембріона́льним (instrumental masculine neuter)
ембріона́льною (feminine instrumental)
ембріона́льними (instrumental plural)
ембріона́льному (locative masculine neuter)
ембріона́льнім (locative masculine neuter)
ембріона́льній (feminine locative)
ембріона́льних (locative plural)

uk-adecl

ембріона́льний

From ембріо́н (embrión) + а́льний (álʹnyj). Compare Russian эмбриона́льный (embrionálʹnyj), Belarusian эмбрыяна́льны (embryjanálʹny), Polish embrionalny.

af

ембріо́н (embrión) + а́льний (álʹnyj)

cog

эмбриона́льный

эмбрыяна́льны

(figuratively) embryonic (of a project, etc: very new and still evolving; yet to reach its full potential)


болючий

uk-adj

найболю́чіший

болю́чий • (boljúčyj) (superlative найболю́чіший, adverb болю́че, abstract noun болю́чість)

болю́чий (canonical)
boljúčyj (romanization)
найболю́чіший (superlative)
болю́че (adverb)
болю́чість (abstract-noun)
болю́чий (masculine nominative)
болю́че (neuter nominative)
болю́ча (feminine nominative)
болю́чі (nominative plural)
болю́чого (genitive masculine neuter)
болю́чої (feminine genitive)
болю́чих (genitive plural)
болю́чому (dative masculine neuter)
болю́чій (dative feminine)
болю́чим (dative plural)
болю́чого (accusative animate masculine)
болю́че (accusative neuter)
болю́чу (accusative feminine)
болю́чих (accusative animate plural)
болю́чий (accusative inanimate masculine)
болю́чі (accusative inanimate plural)
болю́чим (instrumental masculine neuter)
болю́чою (feminine instrumental)
болю́чими (instrumental plural)
болю́чому (locative masculine neuter)
болю́чім (locative masculine neuter)
болю́чій (feminine locative)
болю́чих (locative plural)

Formed analogously to a present active participle of the verb болі́ти (bolíty).


еякулювати

еякулюва́ти (canonical)
ejakuljuváty (romanization)
еякулюва́ти (infinitive)
еякулюва́ть (infinitive)
еякулю́ючи (adverbial present)
еякулюва́вши (adverbial past)
еякулю́ю (first-person future singular)
бу́ду еякулюва́ти (first-person singular)
бу́ду еякулюва́ть (first-person singular)
еякулюва́тиму (first-person singular)
еякулю́єш (future second-person singular)
бу́деш еякулюва́ти (second-person singular)
бу́деш еякулюва́ть (second-person singular)
еякулюва́тимеш (second-person singular)
еякулю́є (future singular third-person)
бу́де еякулюва́ти (singular third-person)
бу́де еякулюва́ть (singular third-person)
еякулюва́тиме (singular third-person)
еякулю́єм (first-person future plural)
еякулю́ємо (first-person future plural)
бу́демо еякулюва́ти (first-person plural)
бу́демо еякулюва́ть (first-person plural)
еякулюва́тимемо (first-person plural)
еякулюва́тимем (first-person plural)
еякулю́єте (future plural second-person)
бу́дете еякулюва́ти (plural second-person)
бу́дете еякулюва́ть (plural second-person)
еякулюва́тимете (plural second-person)
еякулю́ють (future plural third-person)
бу́дуть еякулюва́ти (plural third-person)
бу́дуть еякулюва́ть (plural third-person)
еякулюва́тимуть (plural third-person)
еякулю́ймо (first-person imperative plural)
еякулю́й (imperative second-person singular)
еякулю́йте (imperative plural second-person)
еякулюва́в (masculine past singular)
еякулюва́ли (masculine past plural)
еякулюва́ла (feminine past singular)
еякулюва́ли (feminine past plural)
еякулюва́ло (neuter past singular)
еякулюва́ли (neuter past plural)

Ultimately from Latin ēiaculor + -ювати (-juvaty). Compare Russian эякули́ровать (ejakulírovatʹ), Polish ejakulować.

cog

эякули́ровать

to ejaculate (forcibly eject fluid from the urethra in response to sexual stimulation)


народжувати

uk-verb

наро́джувати

наро́джувати • (naródžuvaty) impf (perfective народи́ти)

наро́джувати (canonical)
naródžuvaty (romanization)
народи́ти (perfective)
наро́джувати (imperfective infinitive)
наро́джувать (imperfective infinitive)
наро́джуваний (imperfective passive past)
impersonal: наро́джувано (imperfective passive past)
наро́джуючи (adverbial imperfective present)
наро́джувавши (adverbial imperfective past)
наро́джую (first-person imperfective present singular)
бу́ду наро́джувати (first-person future imperfective singular)
бу́ду наро́джувать (first-person future imperfective singular)
наро́джуватиму (first-person future imperfective singular)
наро́джуєш (imperfective present second-person singular)
бу́деш наро́джувати (future imperfective second-person singular)
бу́деш наро́джувать (future imperfective second-person singular)
наро́джуватимеш (future imperfective second-person singular)
наро́джує (imperfective present singular third-person)
бу́де наро́джувати (future imperfective singular third-person)
бу́де наро́джувать (future imperfective singular third-person)
наро́джуватиме (future imperfective singular third-person)
наро́джуєм (first-person imperfective plural present)
наро́джуємо (first-person imperfective plural present)
бу́демо наро́джувати (first-person future imperfective plural)
бу́демо наро́джувать (first-person future imperfective plural)
наро́джуватимемо (first-person future imperfective plural)
наро́джуватимем (first-person future imperfective plural)
наро́джуєте (imperfective plural present second-person)
бу́дете наро́джувати (future imperfective plural second-person)
бу́дете наро́джувать (future imperfective plural second-person)
наро́джуватимете (future imperfective plural second-person)
наро́джують (imperfective plural present third-person)
бу́дуть наро́джувати (future imperfective plural third-person)
бу́дуть наро́джувать (future imperfective plural third-person)
наро́джуватимуть (future imperfective plural third-person)
наро́джуймо (first-person imperative plural)
наро́джуй (imperative second-person singular)
наро́джуйте (imperative plural second-person)
наро́джував (masculine past singular)
наро́джували (masculine past plural)
наро́джувала (feminine past singular)
наро́джували (feminine past plural)
наро́джувало (neuter past singular)
наро́джували (neuter past plural)

[nɐˈrɔd͡ʒʊʋɐte]

From the наро́дж- (naródž-) stem of народи́ти (narodýty) + -увати (-uvaty).


делірій

uk-noun

делі́рій • (delírij) m inan (genitive делі́рію, uncountable)

делі́рій (canonical)
delírij (romanization)
делі́рію (genitive)
делі́рій (nominative singular)
делі́рію (genitive singular)
делі́рію (dative singular)
делі́рієві (dative singular)
делі́рій (accusative singular)
делі́рієм (instrumental singular)
делі́рію (locative singular)
делі́рії (locative singular)
делі́рію (singular vocative)


бактеріологія

бактеріоло́гія<sg>

бактеріологі́чний

бактеріоло́гія • (bakteriolóhija) f inan (genitive бактеріоло́гії, uncountable, relational adjective бактеріологі́чний)

бактеріоло́гія (canonical)
bakteriolóhija (romanization)
бактеріоло́гії (genitive)
бактеріологі́чний (adjective relational)
бактеріоло́гія (nominative singular)
бактеріоло́гії (genitive singular)
бактеріоло́гії (dative singular)
бактеріоло́гію (accusative singular)
бактеріоло́гією (instrumental singular)
бактеріоло́гії (locative singular)
бактеріоло́гіє (singular vocative)

uk-ndecl

бактеріоло́гія<sg>

Analyzable as бакте́рія (baktérija) + -о- (-o-) + -ло́гія (-lóhija). Compare Russian бактериоло́гия (bakteriológija), Belarusian бактэрыяло́гія (bakteryjalóhija), Polish bakteriologia.

cog

бактериоло́гия

бактэрыяло́гія


бактеріологічний

uk-adj

бактеріологі́чний

бактеріологі́чно

бактеріологі́чний • (bakteriolohíčnyj) (adverb бактеріологі́чно)

бактеріологі́чний (canonical)
bakteriolohíčnyj (romanization)
бактеріологі́чно (adverb)
бактеріологі́чний (masculine nominative)
бактеріологі́чне (neuter nominative)
бактеріологі́чна (feminine nominative)
бактеріологі́чні (nominative plural)
бактеріологі́чного (genitive masculine neuter)
бактеріологі́чної (feminine genitive)
бактеріологі́чних (genitive plural)
бактеріологі́чному (dative masculine neuter)
бактеріологі́чній (dative feminine)
бактеріологі́чним (dative plural)
бактеріологі́чного (accusative animate masculine)
бактеріологі́чне (accusative neuter)
бактеріологі́чну (accusative feminine)
бактеріологі́чних (accusative animate plural)
бактеріологі́чний (accusative inanimate masculine)
бактеріологі́чні (accusative inanimate plural)
бактеріологі́чним (instrumental masculine neuter)
бактеріологі́чною (feminine instrumental)
бактеріологі́чними (instrumental plural)
бактеріологі́чному (locative masculine neuter)
бактеріологі́чнім (locative masculine neuter)
бактеріологі́чній (feminine locative)
бактеріологі́чних (locative plural)

uk-adecl

бактеріологі́чний

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-бактеріологічний.wav

From бактеріоло́гія (bakteriolóhija) + -і́чний (-íčnyj). Compare Russian бактериологи́ческий (bakteriologíčeskij), Belarusian бактэрыялагі́чны (bakteryjalahíčny), Polish bakteriologiczny.

af

бактеріоло́гія

cog

бактериологи́ческий

бактэрыялагі́чны


бактеріальний

uk-adj

бактеріа́льний

бактеріа́льний • (bakteriálʹnyj)

бактеріа́льний (canonical)
bakteriálʹnyj (romanization)
бактеріа́льний (masculine nominative)
бактеріа́льне (neuter nominative)
бактеріа́льна (feminine nominative)
бактеріа́льні (nominative plural)
бактеріа́льного (genitive masculine neuter)
бактеріа́льної (feminine genitive)
бактеріа́льних (genitive plural)
бактеріа́льному (dative masculine neuter)
бактеріа́льній (dative feminine)
бактеріа́льним (dative plural)
бактеріа́льного (accusative animate masculine)
бактеріа́льне (accusative neuter)
бактеріа́льну (accusative feminine)
бактеріа́льних (accusative animate plural)
бактеріа́льний (accusative inanimate masculine)
бактеріа́льні (accusative inanimate plural)
бактеріа́льним (instrumental masculine neuter)
бактеріа́льною (feminine instrumental)
бактеріа́льними (instrumental plural)
бактеріа́льному (locative masculine neuter)
бактеріа́льнім (locative masculine neuter)
бактеріа́льній (feminine locative)
бактеріа́льних (locative plural)

uk-adecl

бактеріа́льний

From бакте́рія (baktérija) + -а́льний (-álʹnyj). Compare Russian бактериа́льный (bakteriálʹnyj), Belarusian бактэрыя́льны (bakteryjálʹny), Czech bakteriální.

cog

бактериа́льный

бактэрыя́льны


пацієнт

uk-noun

паціє́нт<pr>

паціє́нт • (pacijént) m pers (genitive паціє́нта, nominative plural паціє́нти, genitive plural паціє́нтів, feminine паціє́нтка)

паціє́нт (canonical)
pacijént (romanization)
паціє́нта (genitive)
паціє́нти (nominative plural)
паціє́нтів (genitive plural)
паціє́нтка (feminine)
паціє́нт (nominative singular)
паціє́нти (nominative plural)
паціє́нта (genitive singular)
паціє́нтів (genitive plural)
паціє́нтові (dative singular)
паціє́нту (dative singular)
паціє́нтам (dative plural)
паціє́нта (accusative singular)
паціє́нтів (accusative plural)
паціє́нтом (instrumental singular)
паціє́нтами (instrumental plural)
паціє́нтові (locative singular)
паціє́нті (locative singular)
паціє́нтах (locative plural)
паціє́нте (singular vocative)
паціє́нти (plural vocative)

uk-ndecl

паціє́нт<pr>

Uk-пацієнт.ogg

Borrowed from Latin patiēns. Compare Russian пацие́нт (pacijént), Belarusian пацые́нт (pacyjént), Polish pacjent.


хвора

uk-noun

хво́ра<+.pr>

хво́ра • (xvóra) f pers (genitive хво́рої, nominative plural хво́рі, genitive plural хво́рих, masculine хво́рий)

хво́ра (canonical)
xvóra (romanization)
хво́рої (genitive)
хво́рі (nominative plural)
хво́рих (genitive plural)
хво́рий (masculine)
хво́ра (nominative singular)
хво́рі (nominative plural)
хво́рої (genitive singular)
хво́рих (genitive plural)
хво́рій (dative singular)
хво́рим (dative plural)
хво́ру (accusative singular)
хво́рих (accusative plural)
хво́рою (instrumental singular)
хво́рими (instrumental plural)
хво́рій (locative singular)
хво́рих (locative plural)
хво́ра (singular vocative)
хво́рі (plural vocative)

uk-ndecl

хво́ра<+.pr>

хво́рий хворий#Ukrainian

(medicine) female equivalent of хво́рий (xvóryj):

female equivalent of хво́рий (xvóryj):
ill person

хво́рий хворий#Ukrainian

female equivalent of хво́рий (xvóryj):
patient


пивний

uk-adj

пивни́й • (pyvnýj)

пивни́й (canonical)
pyvnýj (romanization)
пивни́й (masculine nominative)
пивне́ (neuter nominative)
пивна́ (feminine nominative)
пивні́ (nominative plural)
пивно́го (genitive masculine neuter)
пивно́ї (feminine genitive)
пивни́х (genitive plural)
пивно́му (dative masculine neuter)
пивні́й (dative feminine)
пивни́м (dative plural)
пивно́го (accusative animate masculine)
пивне́ (accusative neuter)
пивну́ (accusative feminine)
пивни́х (accusative animate plural)
пивни́й (accusative inanimate masculine)
пивні́ (accusative inanimate plural)
пивни́м (instrumental masculine neuter)
пивно́ю (feminine instrumental)
пивни́ми (instrumental plural)
пивно́му (locative masculine neuter)
пивні́м (locative masculine neuter)
пивні́й (feminine locative)
пивни́х (locative plural)

From пи́во (pývo) + -ний (-nyj). Compare Russian пивно́й (pivnój), Belarusian піўны́ (piŭný).

пивни́й бар


геморой

uk-noun

геморо́й<sg>

гемороїда́льний

геморо́й • (hemorój) m inan (genitive геморо́ю, uncountable, relational adjective гемороїда́льний)

геморо́й (canonical)
hemorój (romanization)
геморо́ю (genitive)
гемороїда́льний (adjective relational)
геморо́й (nominative singular)
геморо́ю (genitive singular)
геморо́ю (dative singular)
геморо́єві (dative singular)
геморо́й (accusative singular)
геморо́єм (instrumental singular)
геморо́ю (locative singular)
геморо́ї (locative singular)
геморо́ю (singular vocative)

uk-ndecl

геморо́й<sg>

From Ancient Greek αἱμορροΐς (haimorrhoḯs), from αἱμόρροος (haimórrhoos, “flowing with blood”), from αἷμα (haîma, “blood”) and the root of ῥέω (rhéō, “flow”). Compare Russian геморро́й (gemorrój), Belarusian гемаро́й (hjemarój).


ерекція

uk-noun

ере́кція • (erékcija) f inan (genitive ере́кції, nominative plural ере́кції, genitive plural ере́кцій, relational adjective ерекці́йний)

ере́кція (canonical)
erékcija (romanization)
ере́кції (genitive)
ере́кції (nominative plural)
ере́кцій (genitive plural)
ерекці́йний (adjective relational)
ере́кція (nominative singular)
ере́кції (nominative plural)
ере́кції (genitive singular)
ере́кцій (genitive plural)
ере́кції (dative singular)
ере́кціям (dative plural)
ере́кцію (accusative singular)
ере́кції (accusative plural)
ере́кцією (instrumental singular)
ере́кціями (instrumental plural)
ере́кції (locative singular)
ере́кціях (locative plural)
ере́кціє (singular vocative)
ере́кції (plural vocative)

Borrowed from Latin ērēctiō. Compare Russian эре́кция (erékcija), Belarusian эрэ́кцыя (erékcyja), Polish erekcja.

(physiology) erection (rigid state of penis)


еректильна дисфункція

еректи́льна<+> дисфу́нкція<sg>

еректи́льна дисфу́нкція • (erektýlʹna dysfúnkcija) f inan (genitive еректи́льної дисфу́нкції, uncountable)

еректи́льна дисфу́нкція (canonical)
erektýlʹna dysfúnkcija (romanization)
еректи́льної дисфу́нкції (genitive)
еректи́льна дисфу́нкція (nominative singular)
еректи́льної дисфу́нкції (genitive singular)
еректи́льній дисфу́нкції (dative singular)
еректи́льну дисфу́нкцію (accusative singular)
еректи́льною дисфу́нкцією (instrumental singular)
еректи́льній дисфу́нкції (locative singular)
еректи́льна дисфу́нкціє (singular vocative)

uk-ndecl

еректи́льна<+> дисфу́нкція<sg>

erectile dysfunction
erectile dysfunction

en-еректильна_дисфункція-uk-noun-4hRvTlCW


еректильний

uk-adj

еректи́льний

еректи́льний • (erektýlʹnyj)

еректи́льний (canonical)
erektýlʹnyj (romanization)
еректи́льний (masculine nominative)
еректи́льне (neuter nominative)
еректи́льна (feminine nominative)
еректи́льні (nominative plural)
еректи́льного (genitive masculine neuter)
еректи́льної (feminine genitive)
еректи́льних (genitive plural)
еректи́льному (dative masculine neuter)
еректи́льній (dative feminine)
еректи́льним (dative plural)
еректи́льного (accusative animate masculine)
еректи́льне (accusative neuter)
еректи́льну (accusative feminine)
еректи́льних (accusative animate plural)
еректи́льний (accusative inanimate masculine)
еректи́льні (accusative inanimate plural)
еректи́льним (instrumental masculine neuter)
еректи́льною (feminine instrumental)
еректи́льними (instrumental plural)
еректи́льному (locative masculine neuter)
еректи́льнім (locative masculine neuter)
еректи́льній (feminine locative)
еректи́льних (locative plural)

uk-adecl

еректи́льний

Perhaps from French érectile + -ний (-nyj). Compare Russian эректи́льный (erektílʹnyj).

cog

эректи́льный


фізіологія

uk-noun

фізіоло́гія<sg>

фізіологі́чний

фізіоло́гія • (fiziolóhija) f inan (genitive фізіоло́гії, uncountable, relational adjective фізіологі́чний)

фізіоло́гія (canonical)
fiziolóhija (romanization)
фізіоло́гії (genitive)
фізіологі́чний (adjective relational)
фізіоло́гія (nominative singular)
фізіоло́гії (genitive singular)
фізіоло́гії (dative singular)
фізіоло́гію (accusative singular)
фізіоло́гією (instrumental singular)
фізіоло́гії (locative singular)
фізіоло́гіє (singular vocative)

uk-ndecl

фізіоло́гія<sg>

[fʲizʲiɔˈɫɔɦʲijɐ]

Borrowed from Latin physiologia, from Ancient Greek φυσιολογία (phusiología), with -ло́гія (-lóhija) ending from Ancient Greek -λογία (-logía). Compare Russian физиоло́гия (fiziológija), Belarusian фізіяло́гія (fizijalóhija), Polish fizjologia.


фізіологічний

uk-adj

фізіологі́чний

фізіологі́чно

фізіологі́чний • (fiziolohíčnyj) (adverb фізіологі́чно)

фізіологі́чний (canonical)
fiziolohíčnyj (romanization)
фізіологі́чно (adverb)
фізіологі́чний (masculine nominative)
фізіологі́чне (neuter nominative)
фізіологі́чна (feminine nominative)
фізіологі́чні (nominative plural)
фізіологі́чного (genitive masculine neuter)
фізіологі́чної (feminine genitive)
фізіологі́чних (genitive plural)
фізіологі́чному (dative masculine neuter)
фізіологі́чній (dative feminine)
фізіологі́чним (dative plural)
фізіологі́чного (accusative animate masculine)
фізіологі́чне (accusative neuter)
фізіологі́чну (accusative feminine)
фізіологі́чних (accusative animate plural)
фізіологі́чний (accusative inanimate masculine)
фізіологі́чні (accusative inanimate plural)
фізіологі́чним (instrumental masculine neuter)
фізіологі́чною (feminine instrumental)
фізіологі́чними (instrumental plural)
фізіологі́чному (locative masculine neuter)
фізіологі́чнім (locative masculine neuter)
фізіологі́чній (feminine locative)
фізіологі́чних (locative plural)

uk-adecl

фізіологі́чний

From фізіоло́гія (fiziolóhija, “physiology”) + -і́чний (-íčnyj, adjective-forming suffix). Compare Russian физиологи́ческий (fiziologíčeskij), Belarusian фізіялагі́чны (fizijalahíčny), Polish fizjologiczny.

cog

физиологи́ческий

фізіялагі́чны


фізіолог

uk-noun

фізіо́лог<pr>

фізіо́лог • (fizióloh) m pers (genitive фізіо́лога, nominative plural фізіо́логи, genitive plural фізіо́логів)

фізіо́лог (canonical)
fizióloh (romanization)
фізіо́лога (genitive)
фізіо́логи (nominative plural)
фізіо́логів (genitive plural)
фізіо́лог (nominative singular)
фізіо́логи (nominative plural)
фізіо́лога (genitive singular)
фізіо́логів (genitive plural)
фізіо́логові (dative singular)
фізіо́логу (dative singular)
фізіо́логам (dative plural)
фізіо́лога (accusative singular)
фізіо́логів (accusative plural)
фізіо́логом (instrumental singular)
фізіо́логами (instrumental plural)
фізіо́логові (locative singular)
фізіо́логу (locative singular)
фізіо́логах (locative plural)
фізіо́логу (singular vocative)
фізіо́логи (plural vocative)

uk-ndecl

фізіо́лог<pr>

[fʲizʲiˈɔɫɔɦ]

фізіо(ло́гія) (fizio(lóhija), “physiology”) + -лог (-loh). Compare Russian физио́лог (fiziólog), Belarusian фізіёлаг (fizijólah), Polish fizjolog.

af

фізіо(ло́гія)


менструація

uk-noun

менструа́ція<>

менструа́льний

менструа́ція • (menstruácija) f inan (genitive менструа́ції, nominative plural менструа́ції, genitive plural менструа́цій, relational adjective менструа́льний)

менструа́ція (canonical)
menstruácija (romanization)
менструа́ції (genitive)
менструа́ції (nominative plural)
менструа́цій (genitive plural)
менструа́льний (adjective relational)
менструа́ція (nominative singular)
менструа́ції (nominative plural)
менструа́ції (genitive singular)
менструа́цій (genitive plural)
менструа́ції (dative singular)
менструа́ціям (dative plural)
менструа́цію (accusative singular)
менструа́ції (accusative plural)
менструа́цією (instrumental singular)
менструа́ціями (instrumental plural)
менструа́ції (locative singular)
менструа́ціях (locative plural)
менструа́ціє (singular vocative)
менструа́ції (plural vocative)

uk-ndecl

менструа́ція<>

Derived via Western European languages from Late Latin menstruatio, from Latin mēnstruō. Compare Russian менструа́ция (menstruácija), Belarusian менструа́цыя (mjenstruácyja), Polish menstruacja.

cog

менструа́ция

менструа́цыя


імунна відповідь

uk-noun

іму́нна<+> ві́дповідь<F>

іму́нна ві́дповідь • (imúnna vídpovidʹ) f inan (genitive іму́нної ві́дповіді, nominative plural іму́нні ві́дповіді, genitive plural іму́нних ві́дповідей)

іму́нна ві́дповідь (canonical)
imúnna vídpovidʹ (romanization)
іму́нної ві́дповіді (genitive)
іму́нні ві́дповіді (nominative plural)
іму́нних ві́дповідей (genitive plural)
іму́нна ві́дповідь (nominative singular)
іму́нні ві́дповіді (nominative plural)
іму́нної ві́дповіді (genitive singular)
іму́нних ві́дповідей (genitive plural)
іму́нній ві́дповіді (dative singular)
іму́нним ві́дповідям (dative plural)
іму́нну ві́дповідь (accusative singular)
іму́нні ві́дповіді (accusative plural)
іму́нною ві́дповіддю (instrumental singular)
іму́нними ві́дповідями (instrumental plural)
іму́нній ві́дповіді (locative singular)
іму́нних ві́дповідях (locative plural)
іму́нна ві́дповіде (singular vocative)
іму́нні ві́дповіді (plural vocative)

uk-ndecl

іму́нна<+> ві́дповідь<F>


імунна система

uk-noun

іму́нна<+> систе́ма<>

іму́нна систе́ма • (imúnna systéma) f inan (genitive іму́нної систе́ми, nominative plural іму́нні систе́ми, genitive plural іму́нних систе́м)

іму́нна систе́ма (canonical)
imúnna systéma (romanization)
іму́нної систе́ми (genitive)
іму́нні систе́ми (nominative plural)
іму́нних систе́м (genitive plural)
іму́нна систе́ма (nominative singular)
іму́нні систе́ми (nominative plural)
іму́нної систе́ми (genitive singular)
іму́нних систе́м (genitive plural)
іму́нній систе́мі (dative singular)
іму́нним систе́мам (dative plural)
іму́нну систе́му (accusative singular)
іму́нні систе́ми (accusative plural)
іму́нною систе́мою (instrumental singular)
іму́нними систе́мами (instrumental plural)
іму́нній систе́мі (locative singular)
іму́нних систе́мах (locative plural)
іму́нна систе́мо (singular vocative)
іму́нні систе́ми (plural vocative)

uk-ndecl

іму́нна<+> систе́ма<>


імунологічний

uk-adj

імунологі́чний

імунологі́чно

імунологі́чний • (imunolohíčnyj) (adverb імунологі́чно)

імунологі́чний (canonical)
imunolohíčnyj (romanization)
імунологі́чно (adverb)
імунологі́чний (masculine nominative)
імунологі́чне (neuter nominative)
імунологі́чна (feminine nominative)
імунологі́чні (nominative plural)
імунологі́чного (genitive masculine neuter)
імунологі́чної (feminine genitive)
імунологі́чних (genitive plural)
імунологі́чному (dative masculine neuter)
імунологі́чній (dative feminine)
імунологі́чним (dative plural)
імунологі́чного (accusative animate masculine)
імунологі́чне (accusative neuter)
імунологі́чну (accusative feminine)
імунологі́чних (accusative animate plural)
імунологі́чний (accusative inanimate masculine)
імунологі́чні (accusative inanimate plural)
імунологі́чним (instrumental masculine neuter)
імунологі́чною (feminine instrumental)
імунологі́чними (instrumental plural)
імунологі́чному (locative masculine neuter)
імунологі́чнім (locative masculine neuter)
імунологі́чній (feminine locative)
імунологі́чних (locative plural)

uk-adecl

імунологі́чний

From імуноло́гія (imunolóhija, “immunology”) + -і́чний (-íčnyj, adjective-forming suffix). Compare Russian иммунологи́ческий (immunologíčeskij), Belarusian імуналагі́чны (imunalahíčny), Polish immunologiczny.

cog

иммунологи́ческий

імуналагі́чны


імунний

uk-adj

іму́нний • (imúnnyj)

іму́нний (canonical)
imúnnyj (romanization)
іму́нний (masculine nominative)
іму́нне (neuter nominative)
іму́нна (feminine nominative)
іму́нні (nominative plural)
іму́нного (genitive masculine neuter)
іму́нної (feminine genitive)
іму́нних (genitive plural)
іму́нному (dative masculine neuter)
іму́нній (dative feminine)
іму́нним (dative plural)
іму́нного (accusative animate masculine)
іму́нне (accusative neuter)
іму́нну (accusative feminine)
іму́нних (accusative animate plural)
іму́нний (accusative inanimate masculine)
іму́нні (accusative inanimate plural)
іму́нним (instrumental masculine neuter)
іму́нною (feminine instrumental)
іму́нними (instrumental plural)
іму́нному (locative masculine neuter)
іму́ннім (locative masculine neuter)
іму́нній (feminine locative)
іму́нних (locative plural)

From German immun + -ний (-nyj), from Latin immūnis. Compare Russian имму́нный (immúnnyj), Belarusian іму́нны (imúnny).


параліч

uk-noun

пара́ліч<genu>

пара́ліч • (parálič) m inan (genitive пара́лічу, nominative plural пара́лічі, genitive plural пара́лічів, relational adjective пара́лічний)

пара́ліч (canonical)
parálič (romanization)
пара́лічу (genitive)
пара́лічі (nominative plural)
пара́лічів (genitive plural)
пара́лічний (adjective relational)
пара́ліч (nominative singular)
пара́лічі (nominative plural)
пара́лічу (genitive singular)
пара́лічів (genitive plural)
пара́лічеві (dative singular)
пара́лічу (dative singular)
пара́лічам (dative plural)
пара́ліч (accusative singular)
пара́лічі (accusative plural)
пара́лічем (instrumental singular)
пара́лічами (instrumental plural)
пара́лічу (locative singular)
пара́лічі (locative singular)
пара́лічах (locative plural)
пара́лічу (singular vocative)
пара́лічі (plural vocative)

uk-ndecl

пара́ліч<genu>

Most likely from Polish paraliż or Middle High German раrаlis. Ultimately from Latin paralysis and Ancient Greek παράλυσις (parálusis). Compare Russian парали́ч (paralíč), where it was first attested as парали́ж in 1659.


броварня

uk-noun

брова́рня<*>

брова́рня • (brovárnja) f inan (genitive брова́рні, nominative plural брова́рні, genitive plural брова́рень)

брова́рня (canonical)
brovárnja (romanization)
брова́рні (genitive)
брова́рні (nominative plural)
брова́рень (genitive plural)
брова́рня (nominative singular)
брова́рні (nominative plural)
брова́рні (genitive singular)
брова́рень (genitive plural)
брова́рні (dative singular)
брова́рням (dative plural)
брова́рню (accusative singular)
брова́рні (accusative plural)
брова́рнею (instrumental singular)
брова́рнями (instrumental plural)
брова́рні (locative singular)
брова́рнях (locative plural)
брова́рне (singular vocative)
брова́рні (plural vocative)

uk-ndecl

брова́рня<*>

брова́р (brovár, “brewer, brewery”) + -ня (-nja)

af

(dated) brewery (building where beer is produced)


реанімація

uk-noun

реаніма́ція<>

реанімаці́йний

реаніма́ція • (reanimácija) f inan (genitive реаніма́ції, nominative plural реаніма́ції, genitive plural реаніма́цій, relational adjective реанімаці́йний)

реаніма́ція (canonical)
reanimácija (romanization)
реаніма́ції (genitive)
реаніма́ції (nominative plural)
реаніма́цій (genitive plural)
реанімаці́йний (adjective relational)
реаніма́ція (nominative singular)
реаніма́ції (nominative plural)
реаніма́ції (genitive singular)
реаніма́цій (genitive plural)
реаніма́ції (dative singular)
реаніма́ціям (dative plural)
реаніма́цію (accusative singular)
реаніма́ції (accusative plural)
реаніма́цією (instrumental singular)
реаніма́ціями (instrumental plural)
реаніма́ції (locative singular)
реаніма́ціях (locative plural)
реаніма́ціє (singular vocative)
реаніма́ції (plural vocative)

uk-ndecl

реаніма́ція<>

uk:Мельничук Олександр Савич

Borrowed from English reanimation. Compare Russian реанима́ция (reanimácija), Belarusian рэаніма́цыя (reanimácyja), Polish reanimacja.


ін'єкція

uk-noun

ін'єкці́йний

ін'є́кція • (inʺjékcija) f inan (genitive ін'є́кції, nominative plural ін'є́кції, genitive plural ін'є́кцій, relational adjective ін'єкці́йний)

ін'є́кція (canonical)
inʺjékcija (romanization)
ін'є́кції (genitive)
ін'є́кції (nominative plural)
ін'є́кцій (genitive plural)
ін'єкці́йний (adjective relational)
ін'є́кція (nominative singular)
ін'є́кції (nominative plural)
ін'є́кції (genitive singular)
ін'є́кцій (genitive plural)
ін'є́кції (dative singular)
ін'є́кціям (dative plural)
ін'є́кцію (accusative singular)
ін'є́кції (accusative plural)
ін'є́кцією (instrumental singular)
ін'є́кціями (instrumental plural)
ін'є́кції (locative singular)
ін'є́кціях (locative plural)
ін'є́кціє (singular vocative)
ін'є́кції (plural vocative)

Derived via Western European languages from Latin iniectiō. Compare Russian инъе́кция (inʺjékcija), Belarusian ін'е́кцыя (inʺjékcyja), Polish iniekcja.


психіатрія

психіатрі́я<sg>

психіатри́чний

психіатрі́я • (psyxiatríja) f inan (genitive психіатрі́ї, uncountable, relational adjective психіатри́чний)

психіатрі́я (canonical)
psyxiatríja (romanization)
психіатрі́ї (genitive)
психіатри́чний (adjective relational)
психіатрі́я (nominative singular)
психіатрі́ї (genitive singular)
психіатрі́ї (dative singular)
психіатрі́ю (accusative singular)
психіатрі́єю (instrumental singular)
психіатрі́ї (locative singular)
психіатрі́є (singular vocative)

uk-ndecl

психіатрі́я<sg>

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-психіатрія.wav

Borrowed from German Psychiatrie, from Ancient Greek ψυχή (psukhḗ, “soul, mind”) and ἰατρεία (iatreía, “healing, medical treatment”). Compare Russian психиатри́я (psixiatríja), Belarusian псіхіятры́я (psixijatrýja), Polish psychiatria.


психіатричний

uk-adj

психіатри́чний

психіатри́чний • (psyxiatrýčnyj)

психіатри́чний (canonical)
psyxiatrýčnyj (romanization)
психіатри́чний (masculine nominative)
психіатри́чне (neuter nominative)
психіатри́чна (feminine nominative)
психіатри́чні (nominative plural)
психіатри́чного (genitive masculine neuter)
психіатри́чної (feminine genitive)
психіатри́чних (genitive plural)
психіатри́чному (dative masculine neuter)
психіатри́чній (dative feminine)
психіатри́чним (dative plural)
психіатри́чного (accusative animate masculine)
психіатри́чне (accusative neuter)
психіатри́чну (accusative feminine)
психіатри́чних (accusative animate plural)
психіатри́чний (accusative inanimate masculine)
психіатри́чні (accusative inanimate plural)
психіатри́чним (instrumental masculine neuter)
психіатри́чною (feminine instrumental)
психіатри́чними (instrumental plural)
психіатри́чному (locative masculine neuter)
психіатри́чнім (locative masculine neuter)
психіатри́чній (feminine locative)
психіатри́чних (locative plural)

uk-adecl

психіатри́чний

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-психіатричний.wav

психіатрі́я (psyxiatríja, “psychiatry”) + -и́чний (-ýčnyj). Compare Russian психиатри́ческий (psixiatríčeskij), Belarusian псіхіятры́чны (psixijatrýčny), Polish psychiatryczny.

cog

психиатри́ческий

псіхіятры́чны


імпульс

uk-noun

і́мпульс<genu>

і́мпульс • (ímpulʹs) m inan (genitive і́мпульсу, nominative plural і́мпульси, genitive plural і́мпульсів, relational adjective і́мпульсний)

і́мпульс (canonical)
ímpulʹs (romanization)
і́мпульсу (genitive)
і́мпульси (nominative plural)
і́мпульсів (genitive plural)
і́мпульсний (adjective relational)
і́мпульс (nominative singular)
і́мпульси (nominative plural)
і́мпульсу (genitive singular)
і́мпульсів (genitive plural)
і́мпульсові (dative singular)
і́мпульсу (dative singular)
і́мпульсам (dative plural)
і́мпульс (accusative singular)
і́мпульси (accusative plural)
і́мпульсом (instrumental singular)
і́мпульсами (instrumental plural)
і́мпульсі (locative singular)
і́мпульсах (locative plural)
і́мпульсе (singular vocative)
і́мпульси (plural vocative)

uk-ndecl

і́мпульс<genu>

Uk-імпульс.ogg

Borrowed from German Impuls, from Latin impulsus. Compare Russian и́мпульс (ímpulʹs).

(physics, physiology) impulse, impetus (sudden force that impels)


кардіологія

uk-noun

кардіоло́гія<sg>

кардіологі́чний

кардіоло́гія • (kardiolóhija) f inan (genitive кардіоло́гії, uncountable, relational adjective кардіологі́чний)

кардіоло́гія (canonical)
kardiolóhija (romanization)
кардіоло́гії (genitive)
кардіологі́чний (adjective relational)
кардіоло́гія (nominative singular)
кардіоло́гії (genitive singular)
кардіоло́гії (dative singular)
кардіоло́гію (accusative singular)
кардіоло́гією (instrumental singular)
кардіоло́гії (locative singular)
кардіоло́гіє (singular vocative)

uk-ndecl

кардіоло́гія<sg>

[kɐrdʲiɔˈɫɔɦʲijɐ]

Derived via Western European languages from Ancient Greek καρδία (kardía, “heart”), with -ло́гія (-lóhija) ending from Ancient Greek -λογία (-logía). Compare Russian кардиоло́гия (kardiológija), Belarusian кардыяло́гія (kardyjalóhija), Polish kardiologia.

cog

кардиоло́гия

кардыяло́гія


кардіологічний

uk-adj

кардіологі́чний

кардіологі́чно

кардіологі́чний • (kardiolohíčnyj) (adverb кардіологі́чно)

кардіологі́чний (canonical)
kardiolohíčnyj (romanization)
кардіологі́чно (adverb)
кардіологі́чний (masculine nominative)
кардіологі́чне (neuter nominative)
кардіологі́чна (feminine nominative)
кардіологі́чні (nominative plural)
кардіологі́чного (genitive masculine neuter)
кардіологі́чної (feminine genitive)
кардіологі́чних (genitive plural)
кардіологі́чному (dative masculine neuter)
кардіологі́чній (dative feminine)
кардіологі́чним (dative plural)
кардіологі́чного (accusative animate masculine)
кардіологі́чне (accusative neuter)
кардіологі́чну (accusative feminine)
кардіологі́чних (accusative animate plural)
кардіологі́чний (accusative inanimate masculine)
кардіологі́чні (accusative inanimate plural)
кардіологі́чним (instrumental masculine neuter)
кардіологі́чною (feminine instrumental)
кардіологі́чними (instrumental plural)
кардіологі́чному (locative masculine neuter)
кардіологі́чнім (locative masculine neuter)
кардіологі́чній (feminine locative)
кардіологі́чних (locative plural)

uk-adecl

кардіологі́чний

From кардіоло́гія (kardiolóhija, “cardiology”) + -і́чний (-íčnyj, adjective-forming suffix). Compare Russian кардиологи́ческий (kardiologíčeskij), Belarusian кардыялагі́чны (kardyjalahíčny), Polish kardiologiczny.

af

кардіоло́гія

cog

кардиологи́ческий

кардыялагі́чны


кардіолог

uk-noun

кардіо́лог<pr>

кардіо́лог • (kardióloh) m pers (genitive кардіо́лога, nominative plural кардіо́логи, genitive plural кардіо́логів)

кардіо́лог (canonical)
kardióloh (romanization)
кардіо́лога (genitive)
кардіо́логи (nominative plural)
кардіо́логів (genitive plural)
кардіо́лог (nominative singular)
кардіо́логи (nominative plural)
кардіо́лога (genitive singular)
кардіо́логів (genitive plural)
кардіо́логові (dative singular)
кардіо́логу (dative singular)
кардіо́логам (dative plural)
кардіо́лога (accusative singular)
кардіо́логів (accusative plural)
кардіо́логом (instrumental singular)
кардіо́логами (instrumental plural)
кардіо́логові (locative singular)
кардіо́логу (locative singular)
кардіо́логах (locative plural)
кардіо́логу (singular vocative)
кардіо́логи (plural vocative)

uk-ndecl

кардіо́лог<pr>

[kɐrdʲiˈɔɫɔɦ]

кардіо(ло́гія) (kardio(lóhija), “cardiology”) + -лог (-loh). Compare Russian кардио́лог (kardiólog), Belarusian кардыёлаг (kardyjólah), Polish kardiolog.

af

кардіоло́гія

кардіо(ло́гія)


діагностувати

uk-verb

діагностува́ти

діагностува́ти • (diahnostuváty) impf or pf

діагностува́ти (canonical)
diahnostuváty (romanization)
діагностува́ти (infinitive)
діагностува́ть (infinitive)
діагносту́ючи (adverbial present)
діагностува́вши (adverbial past)
діагносту́ю (first-person future singular)
бу́ду діагностува́ти (first-person singular)
бу́ду діагностува́ть (first-person singular)
діагностува́тиму (first-person singular)
діагносту́єш (future second-person singular)
бу́деш діагностува́ти (second-person singular)
бу́деш діагностува́ть (second-person singular)
діагностува́тимеш (second-person singular)
діагносту́є (future singular third-person)
бу́де діагностува́ти (singular third-person)
бу́де діагностува́ть (singular third-person)
діагностува́тиме (singular third-person)
діагносту́єм (first-person future plural)
діагносту́ємо (first-person future plural)
бу́демо діагностува́ти (first-person plural)
бу́демо діагностува́ть (first-person plural)
діагностува́тимемо (first-person plural)
діагностува́тимем (first-person plural)
діагносту́єте (future plural second-person)
бу́дете діагностува́ти (plural second-person)
бу́дете діагностува́ть (plural second-person)
діагностува́тимете (plural second-person)
діагносту́ють (future plural third-person)
бу́дуть діагностува́ти (plural third-person)
бу́дуть діагностува́ть (plural third-person)
діагностува́тимуть (plural third-person)
діагносту́ймо (first-person imperative plural)
діагносту́й (imperative second-person singular)
діагносту́йте (imperative plural second-person)
діагностува́в (masculine past singular)
діагностува́ли (masculine past plural)
діагностува́ла (feminine past singular)
діагностува́ли (feminine past plural)
діагностува́ло (neuter past singular)
діагностува́ли (neuter past plural)

From діагно́ст(ика) (diahnóst(yka)) + -ува́ти (-uváty). Compare Russian диагности́ровать (diagnostírovatʹ), Belarusian дыягнастава́ць (dyjahnastavácʹ), Polish diagnozować.

af

діагно́стика

діагно́ст(ика)

cog

диагности́ровать

дыягнастава́ць


еякуляція

uk-noun

еякуля́ція<>

еякуля́ція • (ejakuljácija) f inan (genitive еякуля́ції, nominative plural еякуля́ції, genitive plural еякуля́цій)

еякуля́ція (canonical)
ejakuljácija (romanization)
еякуля́ції (genitive)
еякуля́ції (nominative plural)
еякуля́цій (genitive plural)
еякуля́ція (nominative singular)
еякуля́ції (nominative plural)
еякуля́ції (genitive singular)
еякуля́цій (genitive plural)
еякуля́ції (dative singular)
еякуля́ціям (dative plural)
еякуля́цію (accusative singular)
еякуля́ції (accusative plural)
еякуля́цією (instrumental singular)
еякуля́ціями (instrumental plural)
еякуля́ції (locative singular)
еякуля́ціях (locative plural)
еякуля́ціє (singular vocative)
еякуля́ції (plural vocative)

uk-ndecl

еякуля́ція<>

Borrowed from Latin ēiaculātiō. Compare Russian эякуля́ция (ejakuljácija), Belarusian эякуля́цыя (ejakuljácyja), Polish ejakulacja.

uk:жіноча еякуляція
uk:чоловіча еякуляція


очеревина

uk-noun

очере́вина<sg>

очере́винний

очере́вина • (očerévyna) f inan (genitive очере́вини, uncountable, relational adjective очере́винний)

очере́вина (canonical)
očerévyna (romanization)
очере́вини (genitive)
очере́винний (adjective relational)
очере́вина (nominative singular)
очере́вини (genitive singular)
очере́вині (dative singular)
очере́вину (accusative singular)
очере́виною (instrumental singular)
очере́вині (locative singular)
очере́вино (singular vocative)

uk-ndecl

очере́вина<sg>

[ɔt͡ʃeˈrɛʋenɐ]

From о- (o-) + че́рево (čérevo) + -ина (-yna). Compare Polish otrzewna.


дофамін

uk-noun

дофамі́н<genu>

дофамі́н • (dofamín) m inan (genitive дофамі́ну, nominative plural дофамі́ни, genitive plural дофамі́нів)

дофамі́н (canonical)
dofamín (romanization)
дофамі́ну (genitive)
дофамі́ни (nominative plural)
дофамі́нів (genitive plural)
дофамі́н (nominative singular)
дофамі́ни (nominative plural)
дофамі́ну (genitive singular)
дофамі́нів (genitive plural)
дофамі́нові (dative singular)
дофамі́ну (dative singular)
дофамі́нам (dative plural)
дофамі́н (accusative singular)
дофамі́ни (accusative plural)
дофамі́ном (instrumental singular)
дофамі́нами (instrumental plural)
дофамі́ні (locative singular)
дофамі́нах (locative plural)
дофамі́не (singular vocative)
дофамі́ни (plural vocative)

uk-ndecl

дофамі́н<genu>

Cognate with Russian дофами́н (dofamín), Belarusian дафамі́н (dafamín).


сухожилля

uk-noun

сухожи́лля<loci:ju>

сухожи́льний

сухожи́лля • (suxožýllja) n inan (genitive сухожи́лля, nominative plural сухожи́лля, genitive plural сухожи́ль, relational adjective сухожи́льний)

сухожи́лля (canonical)
suxožýllja (romanization)
сухожи́лля (genitive)
сухожи́лля (nominative plural)
сухожи́ль (genitive plural)
сухожи́льний (adjective relational)
сухожи́лля (nominative singular)
сухожи́лля (nominative plural)
сухожи́лля (genitive singular)
сухожи́ль (genitive plural)
сухожи́ллю (dative singular)
сухожи́ллям (dative plural)
сухожи́лля (accusative singular)
сухожи́лля (accusative plural)
сухожи́ллям (instrumental singular)
сухожи́ллями (instrumental plural)
сухожи́ллі (locative singular)
сухожи́ллю (locative singular)
сухожи́ллях (locative plural)
сухожи́лля (singular vocative)
сухожи́лля (plural vocative)

uk-ndecl

сухожи́лля<loci:ju>

[sʊxɔˈʒɪlʲːɐ]

From сухи́й (suxýj) + -о- (-o-) + жи́ла (žýla) + -ля (-lja). Compare Russian сухожи́лие (suxožílije), Belarusian сухажы́лле (suxažýllje).

af

tendon, sinew (tough band of inelastic fibrous tissue that connects a muscle with its bony attachment)


винний

uk-adj

ви́нний • (výnnyj)

ви́нний (canonical)
výnnyj (romanization)
ви́нний (masculine nominative)
ви́нне (neuter nominative)
ви́нна (feminine nominative)
ви́нні (nominative plural)
ви́нного (genitive masculine neuter)
ви́нної (feminine genitive)
ви́нних (genitive plural)
ви́нному (dative masculine neuter)
ви́нній (dative feminine)
ви́нним (dative plural)
ви́нного (accusative animate masculine)
ви́нне (accusative neuter)
ви́нну (accusative feminine)
ви́нних (accusative animate plural)
ви́нний (accusative inanimate masculine)
ви́нні (accusative inanimate plural)
ви́нним (instrumental masculine neuter)
ви́нною (feminine instrumental)
ви́нними (instrumental plural)
ви́нному (locative masculine neuter)
ви́ннім (locative masculine neuter)
ви́нній (feminine locative)
ви́нних (locative plural)


винороб

uk-noun

виноро́б<pr>

виноро́б • (vynorób) m pers (genitive виноро́ба, nominative plural виноро́би, genitive plural виноро́бів)

виноро́б (canonical)
vynorób (romanization)
виноро́ба (genitive)
виноро́би (nominative plural)
виноро́бів (genitive plural)
виноро́б (nominative singular)
виноро́би (nominative plural)
виноро́ба (genitive singular)
виноро́бів (genitive plural)
виноро́бові (dative singular)
виноро́бу (dative singular)
виноро́бам (dative plural)
виноро́ба (accusative singular)
виноро́бів (accusative plural)
виноро́бом (instrumental singular)
виноро́бами (instrumental plural)
виноро́бові (locative singular)
виноро́бі (locative singular)
виноро́бах (locative plural)
виноро́бе (singular vocative)
виноро́би (plural vocative)

uk-ndecl

виноро́б<pr>

From вино́ (vynó, “wine”) + -о- (-o-) + -роб (-rob), combining form of роби́ти (robýty, “to do, to make”). Compare Belarusian вінаро́б (vinarób), Russian виноде́л (vinodél).

af

winemaker, vintner (manufacturer of wine)


антитіло

uk-noun

антиті́ло<c>

антиті́ло • (antytílo) n inan (genitive антиті́ла, nominative plural антитіла́, genitive plural антиті́л)

антиті́ло (canonical)
antytílo (romanization)
антиті́ла (genitive)
антитіла́ (nominative plural)
антиті́л (genitive plural)
антиті́ло (nominative singular)
антитіла́ (nominative plural)
антиті́ла (genitive singular)
антиті́л (genitive plural)
антиті́лу (dative singular)
антитіла́м (dative plural)
антиті́ло (accusative singular)
антитіла́ (accusative plural)
антиті́лом (instrumental singular)
антитіла́ми (instrumental plural)
антиті́лі (locative singular)
антитіла́х (locative plural)
антиті́ло (singular vocative)
антитіла́ (plural vocative)

uk-ndecl

антиті́ло<c>

From анти- (anty-, “anti-”) + ті́ло (tílo, “body”), a calque of French anticorps or German Antikörper. Compare Russian антите́ло (antitélo).


ендокринна система

uk-noun

ендокри́нна<+> систе́ма<>

ендокри́нна систе́ма • (endokrýnna systéma) f inan (genitive ендокри́нної систе́ми, nominative plural ендокри́нні систе́ми, genitive plural ендокри́нних систе́м)

ендокри́нна систе́ма (canonical)
endokrýnna systéma (romanization)
ендокри́нної систе́ми (genitive)
ендокри́нні систе́ми (nominative plural)
ендокри́нних систе́м (genitive plural)
ендокри́нна систе́ма (nominative singular)
ендокри́нні систе́ми (nominative plural)
ендокри́нної систе́ми (genitive singular)
ендокри́нних систе́м (genitive plural)
ендокри́нній систе́мі (dative singular)
ендокри́нним систе́мам (dative plural)
ендокри́нну систе́му (accusative singular)
ендокри́нні систе́ми (accusative plural)
ендокри́нною систе́мою (instrumental singular)
ендокри́нними систе́мами (instrumental plural)
ендокри́нній систе́мі (locative singular)
ендокри́нних систе́мах (locative plural)
ендокри́нна систе́мо (singular vocative)
ендокри́нні систе́ми (plural vocative)

uk-ndecl

ендокри́нна<+> систе́ма<>


ендокринна залоза

uk-noun

ендокри́нна<+> за́лоза<>

ендокри́нна за́лоза • (endokrýnna záloza) f inan (genitive ендокри́нної за́лози, nominative plural ендокри́нні за́лози, genitive plural ендокри́нних за́лоз)

ендокри́нна за́лоза (canonical)
endokrýnna záloza (romanization)
ендокри́нної за́лози (genitive)
ендокри́нні за́лози (nominative plural)
ендокри́нних за́лоз (genitive plural)
ендокри́нна за́лоза (nominative singular)
ендокри́нні за́лози (nominative plural)
ендокри́нної за́лози (genitive singular)
ендокри́нних за́лоз (genitive plural)
ендокри́нній за́лозі (dative singular)
ендокри́нним за́лозам (dative plural)
ендокри́нну за́лозу (accusative singular)
ендокри́нні за́лози (accusative plural)
ендокри́нною за́лозою (instrumental singular)
ендокри́нними за́лозами (instrumental plural)
ендокри́нній за́лозі (locative singular)
ендокри́нних за́лозах (locative plural)
ендокри́нна за́лозо (singular vocative)
ендокри́нні за́лози (plural vocative)

uk-ndecl

ендокри́нна<+> за́лоза<>


ендокринологія

uk-noun

ендокриноло́гія<sg>

ендокринологі́чний

ендокриноло́гія • (endokrynolóhija) f inan (genitive ендокриноло́гії, uncountable, relational adjective ендокринологі́чний)

ендокриноло́гія (canonical)
endokrynolóhija (romanization)
ендокриноло́гії (genitive)
ендокринологі́чний (adjective relational)
ендокриноло́гія (nominative singular)
ендокриноло́гії (genitive singular)
ендокриноло́гії (dative singular)
ендокриноло́гію (accusative singular)
ендокриноло́гією (instrumental singular)
ендокриноло́гії (locative singular)
ендокриноло́гіє (singular vocative)

uk-ndecl

ендокриноло́гія<sg>

From Ancient Greek ἔνδον (éndon, “in, within”) + κρίνω (krínō, “to separate”) + -λογία (-logía, “-logy”). With -ло́гія (-lóhija) suffix. Compare Russian эндокриноло́гия (endokrinológija), Belarusian эндакрынало́гія (endakrynalóhija), Polish endokrynologia.

cog

эндокриноло́гия

эндакрынало́гія


ендокринний

uk-adj

ендокри́нний

ендокри́нний • (endokrýnnyj)

ендокри́нний (canonical)
endokrýnnyj (romanization)
ендокри́нний (masculine nominative)
ендокри́нне (neuter nominative)
ендокри́нна (feminine nominative)
ендокри́нні (nominative plural)
ендокри́нного (genitive masculine neuter)
ендокри́нної (feminine genitive)
ендокри́нних (genitive plural)
ендокри́нному (dative masculine neuter)
ендокри́нній (dative feminine)
ендокри́нним (dative plural)
ендокри́нного (accusative animate masculine)
ендокри́нне (accusative neuter)
ендокри́нну (accusative feminine)
ендокри́нних (accusative animate plural)
ендокри́нний (accusative inanimate masculine)
ендокри́нні (accusative inanimate plural)
ендокри́нним (instrumental masculine neuter)
ендокри́нною (feminine instrumental)
ендокри́нними (instrumental plural)
ендокри́нному (locative masculine neuter)
ендокри́ннім (locative masculine neuter)
ендокри́нній (feminine locative)
ендокри́нних (locative plural)

uk-adecl

ендокри́нний

From Ancient Greek ἔνδον (éndon, “in, within”) + κρίνω (krínō, “to separate”) + -ний (-nyj). Compare Russian эндокри́нный (endokrínnyj), Belarusian эндакры́нны (endakrýnny).

cog

эндокри́нный


ендокринологічний

uk-adj

ендокринологі́чний

ендокринологі́чний • (endokrynolohíčnyj)

ендокринологі́чний (canonical)
endokrynolohíčnyj (romanization)
ендокринологі́чний (masculine nominative)
ендокринологі́чне (neuter nominative)
ендокринологі́чна (feminine nominative)
ендокринологі́чні (nominative plural)
ендокринологі́чного (genitive masculine neuter)
ендокринологі́чної (feminine genitive)
ендокринологі́чних (genitive plural)
ендокринологі́чному (dative masculine neuter)
ендокринологі́чній (dative feminine)
ендокринологі́чним (dative plural)
ендокринологі́чного (accusative animate masculine)
ендокринологі́чне (accusative neuter)
ендокринологі́чну (accusative feminine)
ендокринологі́чних (accusative animate plural)
ендокринологі́чний (accusative inanimate masculine)
ендокринологі́чні (accusative inanimate plural)
ендокринологі́чним (instrumental masculine neuter)
ендокринологі́чною (feminine instrumental)
ендокринологі́чними (instrumental plural)
ендокринологі́чному (locative masculine neuter)
ендокринологі́чнім (locative masculine neuter)
ендокринологі́чній (feminine locative)
ендокринологі́чних (locative plural)

uk-adecl

ендокринологі́чний

LL-Q8798 (ukr)-Tohaomg-ендокринологічний.wav

From ендокриноло́гія (endokrynolóhija, “endocrinology”) + -і́чний (-íčnyj). Compare Russian эндокринологи́ческий (endokrinologíčeskij), Belarusian эндакрыналагі́чны (endakrynalahíčny), Polish endokrynologiczny.

af

ендокриноло́гія

cog

эндокринологи́ческий

эндакрыналагі́чны


хвороботворний

uk-adj

хвороботво́рний

хвороботво́рний • (xvorobotvórnyj)

хвороботво́рний (canonical)
xvorobotvórnyj (romanization)
хвороботво́рний (masculine nominative)
хвороботво́рне (neuter nominative)
хвороботво́рна (feminine nominative)
хвороботво́рні (nominative plural)
хвороботво́рного (genitive masculine neuter)
хвороботво́рної (feminine genitive)
хвороботво́рних (genitive plural)
хвороботво́рному (dative masculine neuter)
хвороботво́рній (dative feminine)
хвороботво́рним (dative plural)
хвороботво́рного (accusative animate masculine)
хвороботво́рне (accusative neuter)
хвороботво́рну (accusative feminine)
хвороботво́рних (accusative animate plural)
хвороботво́рний (accusative inanimate masculine)
хвороботво́рні (accusative inanimate plural)
хвороботво́рним (instrumental masculine neuter)
хвороботво́рною (feminine instrumental)
хвороботво́рними (instrumental plural)
хвороботво́рному (locative masculine neuter)
хвороботво́рнім (locative masculine neuter)
хвороботво́рній (feminine locative)
хвороботво́рних (locative plural)

uk-adecl

хвороботво́рний

From хворо́ба (xvoróba) + -о- (-o-) + твори́ти (tvorýty) + -ний (-nyj). Compare Belarusian хваробатво́рны (xvarobatvórny), Polish chorobotwórczy.

cog

хваробатво́рны

pathogenic, disease-causing, disease-producing, morbific, nosogenic


патогенний

uk-adj

патоге́нний • (patohénnyj)

патоге́нний (canonical)
patohénnyj (romanization)
патоге́нний (masculine nominative)
патоге́нне (neuter nominative)
патоге́нна (feminine nominative)
патоге́нні (nominative plural)
патоге́нного (genitive masculine neuter)
патоге́нної (feminine genitive)
патоге́нних (genitive plural)
патоге́нному (dative masculine neuter)
патоге́нній (dative feminine)
патоге́нним (dative plural)
патоге́нного (accusative animate masculine)
патоге́нне (accusative neuter)
патоге́нну (accusative feminine)
патоге́нних (accusative animate plural)
патоге́нний (accusative inanimate masculine)
патоге́нні (accusative inanimate plural)
патоге́нним (instrumental masculine neuter)
патоге́нною (feminine instrumental)
патоге́нними (instrumental plural)
патоге́нному (locative masculine neuter)
патоге́ннім (locative masculine neuter)
патоге́нній (feminine locative)
патоге́нних (locative plural)

[pɐtɔˈɦɛnːei̯]

From патоге́н (patohén) + -ний (-nyj). Compare Russian патоге́нный (patogénnyj), Belarusian патаге́нны (patahjénny).


серотонін

uk-noun

серотоні́н<sg.genu>

серотоні́н • (serotonín) m inan (genitive серотоні́ну, uncountable)

серотоні́н (canonical)
serotonín (romanization)
серотоні́ну (genitive)
серотоні́н (nominative singular)
серотоні́ну (genitive singular)
серотоні́нові (dative singular)
серотоні́ну (dative singular)
серотоні́н (accusative singular)
серотоні́ном (instrumental singular)
серотоні́ну (locative singular)
серотоні́ні (locative singular)
серотоні́не (singular vocative)

uk-ndecl

серотоні́н<sg.genu>


мелатонін

uk-noun

мелатоні́н<genu>

мелатоні́н • (melatonín) m inan (genitive мелатоні́ну, nominative plural мелатоні́ни, genitive plural мелатоні́нів)

мелатоні́н (canonical)
melatonín (romanization)
мелатоні́ну (genitive)
мелатоні́ни (nominative plural)
мелатоні́нів (genitive plural)
мелатоні́н (nominative singular)
мелатоні́ни (nominative plural)
мелатоні́ну (genitive singular)
мелатоні́нів (genitive plural)
мелатоні́нові (dative singular)
мелатоні́ну (dative singular)
мелатоні́нам (dative plural)
мелатоні́н (accusative singular)
мелатоні́ни (accusative plural)
мелатоні́ном (instrumental singular)
мелатоні́нами (instrumental plural)
мелатоні́ні (locative singular)
мелатоні́нах (locative plural)
мелатоні́не (singular vocative)
мелатоні́ни (plural vocative)

uk-ndecl

мелатоні́н<genu>


судинний

uk-adj

суди́нний • (sudýnnyj)

суди́нний (canonical)
sudýnnyj (romanization)
суди́нний (masculine nominative)
суди́нне (neuter nominative)
суди́нна (feminine nominative)
суди́нні (nominative plural)
суди́нного (genitive masculine neuter)
суди́нної (feminine genitive)
суди́нних (genitive plural)
суди́нному (dative masculine neuter)
суди́нній (dative feminine)
суди́нним (dative plural)
суди́нного (accusative animate masculine)
суди́нне (accusative neuter)
суди́нну (accusative feminine)
суди́нних (accusative animate plural)
суди́нний (accusative inanimate masculine)
суди́нні (accusative inanimate plural)
суди́нним (instrumental masculine neuter)
суди́нною (feminine instrumental)
суди́нними (instrumental plural)
суди́нному (locative masculine neuter)
суди́ннім (locative masculine neuter)
суди́нній (feminine locative)
суди́нних (locative plural)

From суди́на (sudýna, “vessel”) + -ний (-nyj).


серцево-легеневий

uk-adj

серце́во-легене́вий

серце́во-легене́вий • (sercévo-lehenévyj)

серце́во -легене́вий (canonical)
sercévo-lehenévyj (romanization)
серце́во-легене́вий (masculine nominative)
серце́во-легене́ве (neuter nominative)
серце́во-легене́ва (feminine nominative)
серце́во-легене́ві (nominative plural)
серце́во-легене́вого (genitive masculine neuter)
серце́во-легене́вої (feminine genitive)
серце́во-легене́вих (genitive plural)
серце́во-легене́вому (dative masculine neuter)
серце́во-легене́вій (dative feminine)
серце́во-легене́вим (dative plural)
серце́во-легене́вого (accusative animate masculine)
серце́во-легене́ве (accusative neuter)
серце́во-легене́ву (accusative feminine)
серце́во-легене́вих (accusative animate plural)
серце́во-легене́вий (accusative inanimate masculine)
серце́во-легене́ві (accusative inanimate plural)
серце́во-легене́вим (instrumental masculine neuter)
серце́во-легене́вою (feminine instrumental)
серце́во-легене́вими (instrumental plural)
серце́во-легене́вому (locative masculine neuter)
серце́во-легене́вім (locative masculine neuter)
серце́во-легене́вій (feminine locative)
серце́во-легене́вих (locative plural)

uk-adecl

серце́во-легене́вий

From серце́вий (sercévyj) + -о- (-o-) + легене́вий (lehenévyj).


легеневий

uk-adj

легене́вий • (lehenévyj)

легене́вий (canonical)
lehenévyj (romanization)
легене́вий (masculine nominative)
легене́ве (neuter nominative)
легене́ва (feminine nominative)
легене́ві (nominative plural)
легене́вого (genitive masculine neuter)
легене́вої (feminine genitive)
легене́вих (genitive plural)
легене́вому (dative masculine neuter)
легене́вій (dative feminine)
легене́вим (dative plural)
легене́вого (accusative animate masculine)
легене́ве (accusative neuter)
легене́ву (accusative feminine)
легене́вих (accusative animate plural)
легене́вий (accusative inanimate masculine)
легене́ві (accusative inanimate plural)
легене́вим (instrumental masculine neuter)
легене́вою (feminine instrumental)
легене́вими (instrumental plural)
легене́вому (locative masculine neuter)
легене́вім (locative masculine neuter)
легене́вій (feminine locative)
легене́вих (locative plural)

From леге́ня (lehénja, “lung”) + -евий (-evyj).

af

(relational) lung (attributive), pulmonary


серцевий

uk-adj

серце́вий • (sercévyj)

серце́вий (canonical)
sercévyj (romanization)
серце́вий (masculine nominative)
серце́ве (neuter nominative)
серце́ва (feminine nominative)
серце́ві (nominative plural)
серце́вого (genitive masculine neuter)
серце́вої (feminine genitive)
серце́вих (genitive plural)
серце́вому (dative masculine neuter)
серце́вій (dative feminine)
серце́вим (dative plural)
серце́вого (accusative animate masculine)
серце́ве (accusative neuter)
серце́ву (accusative feminine)
серце́вих (accusative animate plural)
серце́вий (accusative inanimate masculine)
серце́ві (accusative inanimate plural)
серце́вим (instrumental masculine neuter)
серце́вою (feminine instrumental)
серце́вими (instrumental plural)
серце́вому (locative masculine neuter)
серце́вім (locative masculine neuter)
серце́вій (feminine locative)
серце́вих (locative plural)

From се́рце (sérce, “heart”) + -евий (-evyj). Compare Polish sercowy.

(relational) heart (attributive), cardiac


душевнохворий

душевнохво́рий

душевнохво́рий • (duševnoxvóryj)

душевнохво́рий (canonical)
duševnoxvóryj (romanization)
душевнохво́рий (masculine nominative)
душевнохво́ре (neuter nominative)
душевнохво́ра (feminine nominative)
душевнохво́рі (nominative plural)
душевнохво́рого (genitive masculine neuter)
душевнохво́рої (feminine genitive)
душевнохво́рих (genitive plural)
душевнохво́рому (dative masculine neuter)
душевнохво́рій (dative feminine)
душевнохво́рим (dative plural)
душевнохво́рого (accusative animate masculine)
душевнохво́ре (accusative neuter)
душевнохво́ру (accusative feminine)
душевнохво́рих (accusative animate plural)
душевнохво́рий (accusative inanimate masculine)
душевнохво́рі (accusative inanimate plural)
душевнохво́рим (instrumental masculine neuter)
душевнохво́рою (feminine instrumental)
душевнохво́рими (instrumental plural)
душевнохво́рому (locative masculine neuter)
душевнохво́рім (locative masculine neuter)
душевнохво́рій (feminine locative)
душевнохво́рих (locative plural)

uk-adecl

душевнохво́рий

душе́вний (dušévnyj) + -о- (-o-) + хво́рий (xvóryj)


судина

uk-noun

суди́на • (sudýna) f inan (genitive суди́ни, nominative plural суди́ни, genitive plural суди́н, relational adjective суди́нний)

суди́на (canonical)
sudýna (romanization)
суди́ни (genitive)
суди́ни (nominative plural)
суди́н (genitive plural)
суди́нний (adjective relational)
суди́на (nominative singular)
суди́ни (nominative plural)
суди́ни (genitive singular)
суди́н (genitive plural)
суди́ні (dative singular)
суди́нам (dative plural)
суди́ну (accusative singular)
суди́ни (accusative plural)
суди́ною (instrumental singular)
суди́нами (instrumental plural)
суди́ні (locative singular)
суди́нах (locative plural)
суди́но (singular vocative)
суди́ни (plural vocative)

From Proto-Slavic *sǫdъ, identical to the origin of суд (sud, “court”), with -и́на (-ýna) suffix. Compare Russian сосу́д (sosúd).

(anatomy, botany) vessel (tube or canal that carries fluid in an animal or plant)

uk:Мельничук Олександр Савич


захворювання

захво́рювання<loci:ju>

захво́рювання • (zaxvórjuvannja) n inan (genitive захво́рювання, nominative plural захво́рювання, genitive plural захво́рювань)

захво́рювання (canonical)
zaxvórjuvannja (romanization)
захво́рювання (genitive)
захво́рювання (nominative plural)
захво́рювань (genitive plural)
захво́рювання (nominative singular)
захво́рювання (nominative plural)
захво́рювання (genitive singular)
захво́рювань (genitive plural)
захво́рюванню (dative singular)
захво́рюванням (dative plural)
захво́рювання (accusative singular)
захво́рювання (accusative plural)
захво́рюванням (instrumental singular)
захво́рюваннями (instrumental plural)
захво́рюванні (locative singular)
захво́рюванню (locative singular)
захво́рюваннях (locative plural)
захво́рювання (singular vocative)
захво́рювання (plural vocative)

uk-ndecl

захво́рювання<loci:ju>

[zɐxˈwɔrʲʊʋɐnʲːɐ]

Uk-захворювання.ogg

From захво́рювати (zaxvórjuvaty) + -ання (-annja). Compare Belarusian захво́рванне (zaxvórvannje), Polish zachorowanie.

af

захво́рювати

cog

захво́рванне

інфекці́йне захво́рювання

серце́во-суди́нне захво́рювання


серцево-судинний

uk-adj

серце́во-суди́нний

серце́во-суди́нний • (sercévo-sudýnnyj)

серце́во -суди́нний (canonical)
sercévo-sudýnnyj (romanization)
серце́во-суди́нний (masculine nominative)
серце́во-суди́нне (neuter nominative)
серце́во-суди́нна (feminine nominative)
серце́во-суди́нні (nominative plural)
серце́во-суди́нного (genitive masculine neuter)
серце́во-суди́нної (feminine genitive)
серце́во-суди́нних (genitive plural)
серце́во-суди́нному (dative masculine neuter)
серце́во-суди́нній (dative feminine)
серце́во-суди́нним (dative plural)
серце́во-суди́нного (accusative animate masculine)
серце́во-суди́нне (accusative neuter)
серце́во-суди́нну (accusative feminine)
серце́во-суди́нних (accusative animate plural)
серце́во-суди́нний (accusative inanimate masculine)
серце́во-суди́нні (accusative inanimate plural)
серце́во-суди́нним (instrumental masculine neuter)
серце́во-суди́нною (feminine instrumental)
серце́во-суди́нними (instrumental plural)
серце́во-суди́нному (locative masculine neuter)
серце́во-суди́ннім (locative masculine neuter)
серце́во-суди́нній (feminine locative)
серце́во-суди́нних (locative plural)

uk-adecl

серце́во-суди́нний

From серце́вий (sercévyj, “cardiac”) + -о- (-o-) + суди́нний (sudýnnyj, “vascular”).

af

серце́во-суди́нна систе́ма

серце́во-суди́нне захво́рювання


невротичний

uk-adj

невроти́чний

невроти́чний • (nevrotýčnyj)

невроти́чний (canonical)
nevrotýčnyj (romanization)
невроти́чний (masculine nominative)
невроти́чне (neuter nominative)
невроти́чна (feminine nominative)
невроти́чні (nominative plural)
невроти́чного (genitive masculine neuter)
невроти́чної (feminine genitive)
невроти́чних (genitive plural)
невроти́чному (dative masculine neuter)
невроти́чній (dative feminine)
невроти́чним (dative plural)
невроти́чного (accusative animate masculine)
невроти́чне (accusative neuter)
невроти́чну (accusative feminine)
невроти́чних (accusative animate plural)
невроти́чний (accusative inanimate masculine)
невроти́чні (accusative inanimate plural)
невроти́чним (instrumental masculine neuter)
невроти́чною (feminine instrumental)
невроти́чними (instrumental plural)
невроти́чному (locative masculine neuter)
невроти́чнім (locative masculine neuter)
невроти́чній (feminine locative)
невроти́чних (locative plural)

uk-adecl

невроти́чний

From невро́тик (nevrótyk) + -и́чний (-ýčnyj). Compare Russian невроти́ческий (nevrotíčeskij), Belarusian неўраты́чны (njeŭratýčny), Polish neurotyczny.

af

невро́тик (nevrótyk) + -и́чний (-ýčnyj)

cog

невроти́ческий


секція

uk-noun

се́кція • (sékcija) f inan (genitive се́кції, nominative plural се́кції, genitive plural се́кцій, relational adjective секці́йний)

се́кція (canonical)
sékcija (romanization)
се́кції (genitive)
се́кції (nominative plural)
се́кцій (genitive plural)
секці́йний (adjective relational)
се́кція (nominative singular)
се́кції (nominative plural)
се́кції (genitive singular)
се́кцій (genitive plural)
се́кції (dative singular)
се́кціям (dative plural)
се́кцію (accusative singular)
се́кції (accusative plural)
се́кцією (instrumental singular)
се́кціями (instrumental plural)
се́кції (locative singular)
се́кціях (locative plural)
се́кціє (singular vocative)
се́кції (plural vocative)

From Latin sectiō. Compare Russian се́кция (sékcija), Belarusian сэ́кцыя (sékcyja), Polish sekcja.

(medicine) autopsy, necropsy (dissection of a cadaver)


заспокійливий

uk-adj

заспокі́йливий

заспокі́йливо

заспокі́йливість

заспокі́йливий • (zaspokíjlyvyj) (adverb заспокі́йливо, abstract noun заспокі́йливість)

заспокі́йливий (canonical)
zaspokíjlyvyj (romanization)
заспокі́йливо (adverb)
заспокі́йливість (abstract-noun)
заспокі́йливий (masculine nominative)
заспокі́йливе (neuter nominative)
заспокі́йлива (feminine nominative)
заспокі́йливі (nominative plural)
заспокі́йливого (genitive masculine neuter)
заспокі́йливої (feminine genitive)
заспокі́йливих (genitive plural)
заспокі́йливому (dative masculine neuter)
заспокі́йливій (dative feminine)
заспокі́йливим (dative plural)
заспокі́йливого (accusative animate masculine)
заспокі́йливе (accusative neuter)
заспокі́йливу (accusative feminine)
заспокі́йливих (accusative animate plural)
заспокі́йливий (accusative inanimate masculine)
заспокі́йливі (accusative inanimate plural)
заспокі́йливим (instrumental masculine neuter)
заспокі́йливою (feminine instrumental)
заспокі́йливими (instrumental plural)
заспокі́йливому (locative masculine neuter)
заспокі́йливім (locative masculine neuter)
заспокі́йливій (feminine locative)
заспокі́йливих (locative plural)

uk-adecl

заспокі́йливий

Uk-заспокійливий.ogg

заспоко́їти (zaspokójity) + -ливий (-lyvyj)

af

(medicine) sedating, sedative, tranquilizing


снодійний

uk-adj

сноді́йність

сноді́йний • (snodíjnyj) (abstract noun сноді́йність)

сноді́йний (canonical)
snodíjnyj (romanization)
сноді́йність (abstract-noun)
сноді́йний (masculine nominative)
сноді́йне (neuter nominative)
сноді́йна (feminine nominative)
сноді́йні (nominative plural)
сноді́йного (genitive masculine neuter)
сноді́йної (feminine genitive)
сноді́йних (genitive plural)
сноді́йному (dative masculine neuter)
сноді́йній (dative feminine)
сноді́йним (dative plural)
сноді́йного (accusative animate masculine)
сноді́йне (accusative neuter)
сноді́йну (accusative feminine)
сноді́йних (accusative animate plural)
сноді́йний (accusative inanimate masculine)
сноді́йні (accusative inanimate plural)
сноді́йним (instrumental masculine neuter)
сноді́йною (feminine instrumental)
сноді́йними (instrumental plural)
сноді́йному (locative masculine neuter)
сноді́йнім (locative masculine neuter)
сноді́йній (feminine locative)
сноді́йних (locative plural)

From сон (son, “sleep”) + ді́яти (díjaty, “to act”) + -ний (-nyj).


снотворний

uk-adj

снотво́рність

снотво́рний • (snotvórnyj) (adverb снотво́рно, abstract noun снотво́рність)

снотво́рний (canonical)
snotvórnyj (romanization)
снотво́рно (adverb)
снотво́рність (abstract-noun)
снотво́рний (masculine nominative)
снотво́рне (neuter nominative)
снотво́рна (feminine nominative)
снотво́рні (nominative plural)
снотво́рного (genitive masculine neuter)
снотво́рної (feminine genitive)
снотво́рних (genitive plural)
снотво́рному (dative masculine neuter)
снотво́рній (dative feminine)
снотво́рним (dative plural)
снотво́рного (accusative animate masculine)
снотво́рне (accusative neuter)
снотво́рну (accusative feminine)
снотво́рних (accusative animate plural)
снотво́рний (accusative inanimate masculine)
снотво́рні (accusative inanimate plural)
снотво́рним (instrumental masculine neuter)
снотво́рною (feminine instrumental)
снотво́рними (instrumental plural)
снотво́рному (locative masculine neuter)
снотво́рнім (locative masculine neuter)
снотво́рній (feminine locative)
снотво́рних (locative plural)

From сон (son, “sleep”) + твори́ти (tvorýty, “to create, to make, to produce”) + -ний (-nyj). Compare Russian снотво́рный (snotvórnyj), Belarusian снатво́рны (snatvórny).


психотерапевтичний

uk-adj

психотерапевти́чний

психотерапевти́чний • (psyxoterapevtýčnyj)

психотерапевти́чний (canonical)
psyxoterapevtýčnyj (romanization)
психотерапевти́чний (masculine nominative)
психотерапевти́чне (neuter nominative)
психотерапевти́чна (feminine nominative)
психотерапевти́чні (nominative plural)
психотерапевти́чного (genitive masculine neuter)
психотерапевти́чної (feminine genitive)
психотерапевти́чних (genitive plural)
психотерапевти́чному (dative masculine neuter)
психотерапевти́чній (dative feminine)
психотерапевти́чним (dative plural)
психотерапевти́чного (accusative animate masculine)
психотерапевти́чне (accusative neuter)
психотерапевти́чну (accusative feminine)
психотерапевти́чних (accusative animate plural)
психотерапевти́чний (accusative inanimate masculine)
психотерапевти́чні (accusative inanimate plural)
психотерапевти́чним (instrumental masculine neuter)
психотерапевти́чною (feminine instrumental)
психотерапевти́чними (instrumental plural)
психотерапевти́чному (locative masculine neuter)
психотерапевти́чнім (locative masculine neuter)
психотерапевти́чній (feminine locative)
психотерапевти́чних (locative plural)

uk-adecl

психотерапевти́чний

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-психотерапевтичний.wav

From психотерапе́вт (psyxoterapévt) + -и́чний (-ýčnyj). Compare Russian псѝхотерапевти́ческий (psìxoterapevtíčeskij), Belarusian псіхатэрапеўты́чны (psixaterapjeŭtýčny), Polish psychoterapeutyczny.

af

психотерапе́вт

cog

псѝхотерапевти́ческий

псіхатэрапеўты́чны


психотерапія

uk-noun

психотерапі́я<sg>

психотерапі́я • (psyxoterapíja) f inan (genitive психотерапі́ї, uncountable)

психотерапі́я (canonical)
psyxoterapíja (romanization)
психотерапі́ї (genitive)
психотерапі́я (nominative singular)
психотерапі́ї (genitive singular)
психотерапі́ї (dative singular)
психотерапі́ю (accusative singular)
психотерапі́єю (instrumental singular)
психотерапі́ї (locative singular)
психотерапі́є (singular vocative)

uk-ndecl

психотерапі́я<sg>

LL-Q8798 (ukr)-Po ukraińsku (Andriana)-психотерапія.wav

From Ancient Greek ψυχή (psukhḗ) and θερᾰπείᾱ (therapeíā). By surface analysis, психо- (psyxo-) + терапі́я (terapíja). Compare Russian психотерапи́я (psixoterapíja), Belarusian псіхатэрапі́я (psixaterapíja), Polish psychoterapia.

cog

психотерапи́я

псіхатэрапі́я

uk:психотерапія


ненароджений

uk-adj

ненаро́джений

ненаро́джений • (nenaródženyj)

ненаро́джений (canonical)
nenaródženyj (romanization)
ненаро́джений (masculine nominative)
ненаро́джене (neuter nominative)
ненаро́джена (feminine nominative)
ненаро́джені (nominative plural)
ненаро́дженого (genitive masculine neuter)
ненаро́дженої (feminine genitive)
ненаро́джених (genitive plural)
ненаро́дженому (dative masculine neuter)
ненаро́дженій (dative feminine)
ненаро́дженим (dative plural)
ненаро́дженого (accusative animate masculine)
ненаро́джене (accusative neuter)
ненаро́джену (accusative feminine)
ненаро́джених (accusative animate plural)
ненаро́джений (accusative inanimate masculine)
ненаро́джені (accusative inanimate plural)
ненаро́дженим (instrumental masculine neuter)
ненаро́дженою (feminine instrumental)
ненаро́дженими (instrumental plural)
ненаро́дженому (locative masculine neuter)
ненаро́дженім (locative masculine neuter)
ненаро́дженій (feminine locative)
ненаро́джених (locative plural)

uk-adecl

ненаро́джений

From не- (ne-) + наро́джений (naródženyj).


викидень

uk-noun

ви́кидень<M.*>

ви́кидень • (výkydenʹ) m inan (genitive ви́кидня, nominative plural ви́кидні, genitive plural ви́киднів)

ви́кидень (canonical)
výkydenʹ (romanization)
ви́кидня (genitive)
ви́кидні (nominative plural)
ви́киднів (genitive plural)
ви́кидень (nominative singular)
ви́кидні (nominative plural)
ви́кидня (genitive singular)
ви́киднів (genitive plural)
ви́кидневі (dative singular)
ви́кидню (dative singular)
ви́кидням (dative plural)
ви́кидень (accusative singular)
ви́кидні (accusative plural)
ви́киднем (instrumental singular)
ви́киднями (instrumental plural)
ви́кидню (locative singular)
ви́кидні (locative singular)
ви́киднях (locative plural)
ви́кидню (singular vocative)
ви́кидні (plural vocative)

uk-ndecl

ви́кидень<M.*>

miscarriage (spontaneous premature termination of a pregnancy)


спалах

uk-noun

спа́лах<genu>

спа́лах • (spálax) m inan (genitive спа́лаху, nominative plural спа́лахи, genitive plural спа́лахів)

спа́лах (canonical)
spálax (romanization)
спа́лаху (genitive)
спа́лахи (nominative plural)
спа́лахів (genitive plural)
спа́лах (nominative singular)
спа́лахи (nominative plural)
спа́лаху (genitive singular)
спа́лахів (genitive plural)
спа́лахові (dative singular)
спа́лаху (dative singular)
спа́лахам (dative plural)
спа́лах (accusative singular)
спа́лахи (accusative plural)
спа́лахом (instrumental singular)
спа́лахами (instrumental plural)
спа́лаху (locative singular)
спа́лахах (locative plural)
спа́лаху (singular vocative)
спа́лахи (plural vocative)

uk-ndecl

спа́лах<genu>


протиотрута

uk-noun

протиотру́та<>

протиотру́та • (protyotrúta) f inan (genitive протиотру́ти, nominative plural протиотру́ти, genitive plural протиотру́т)

протиотру́та (canonical)
protyotrúta (romanization)
протиотру́ти (genitive)
протиотру́ти (nominative plural)
протиотру́т (genitive plural)
протиотру́та (nominative singular)
протиотру́ти (nominative plural)
протиотру́ти (genitive singular)
протиотру́т (genitive plural)
протиотру́ті (dative singular)
протиотру́там (dative plural)
протиотру́ту (accusative singular)
протиотру́ти (accusative plural)
протиотру́тою (instrumental singular)
протиотру́тами (instrumental plural)
протиотру́ті (locative singular)
протиотру́тах (locative plural)
протиотру́то (singular vocative)
протиотру́ти (plural vocative)

uk-ndecl

протиотру́та<>

From проти- (proty-) + отру́та (otrúta, “poison”). Compare Belarusian проціатру́та (prociatrúta).

cog

проціатру́та

antidote (remedy to counteract a poison)


вилікувати

uk-verb

виліко́вувати

ви́лікувати • (výlikuvaty) pf (imperfective виліко́вувати)

ви́лікувати (canonical)
výlikuvaty (romanization)
виліко́вувати (imperfective)
ви́лікувати (infinitive perfective)
ви́лікувать (infinitive perfective)
ви́лікуваний (passive past perfective)
impersonal: ви́лікувано (passive past perfective)
ви́лікувавши (adverbial past perfective)
ви́лікую (first-person future perfective singular)
ви́лікуєш (future perfective second-person singular)
ви́лікує (future perfective singular third-person)
ви́лікуєм (first-person future perfective plural)
ви́лікуємо (first-person future perfective plural)
ви́лікуєте (future perfective plural second-person)
ви́лікують (future perfective plural third-person)
ви́лікуймо (first-person imperative plural)
ви́лікуй (imperative second-person singular)
ви́лікуйте (imperative plural second-person)
ви́лікував (masculine past singular)
ви́лікували (masculine past plural)
ви́лікувала (feminine past singular)
ви́лікували (feminine past plural)
ви́лікувало (neuter past singular)
ви́лікували (neuter past plural)

[ˈʋɪlʲikʊʋɐte]

Uk-вилікувати.ogg

From ви́- (vý-) + лікува́ти (likuváty). Compare Russian вы́лечить (výlečitʹ), Belarusian вы́лечыць (výlječycʹ), Polish wyleczyć.

to cure, to heal (make better from a disease, wound, etc.; restore to health)

(figurative) to cure (cause to be rid of)


зцілити

зціли́ти • (zcilýty) pf (imperfective зці́лювати or зціля́ти)

зціли́ти (canonical)
zcilýty (romanization)
зці́лювати (imperfective)
зціля́ти (imperfective)
зціли́ти (infinitive perfective)
зціли́ть (infinitive perfective)
зці́лений (passive past perfective)
impersonal: зці́лено (passive past perfective)
зціли́вши (adverbial past perfective)
зцілю́ (first-person future perfective singular)
зці́лиш (future perfective second-person singular)
зці́лить (future perfective singular third-person)
зці́лим (first-person future perfective plural)
зці́лимо (first-person future perfective plural)
зці́лите (future perfective plural second-person)
зці́лять (future perfective plural third-person)
зцілі́м (first-person imperative plural)
зцілі́мо (first-person imperative plural)
зціли́ (imperative second-person singular)
зцілі́ть (imperative plural second-person)
зціли́в (masculine past singular)
зціли́ли (masculine past plural)
зціли́ла (feminine past singular)
зціли́ли (feminine past plural)
зціли́ло (neuter past singular)
зціли́ли (neuter past plural)

From з- (z-) + ціли́ти (cilýty), from ці́лий (cílyj) + -и́ти (-ýty). Compare Russian исцели́ть (iscelítʹ).


лікувати

лікува́ти (canonical)
likuváty (romanization)
лікува́ти (imperfective infinitive)
лікува́ть (imperfective infinitive)
ліко́ваний (imperfective passive past)
impersonal: ліко́вано (imperfective passive past)
ліку́ючи (adverbial imperfective present)
лікува́вши (adverbial imperfective past)
ліку́ю (first-person imperfective present singular)
бу́ду лікува́ти (first-person future imperfective singular)
бу́ду лікува́ть (first-person future imperfective singular)
лікува́тиму (first-person future imperfective singular)
ліку́єш (imperfective present second-person singular)
бу́деш лікува́ти (future imperfective second-person singular)
бу́деш лікува́ть (future imperfective second-person singular)
лікува́тимеш (future imperfective second-person singular)
ліку́є (imperfective present singular third-person)
бу́де лікува́ти (future imperfective singular third-person)
бу́де лікува́ть (future imperfective singular third-person)
лікува́тиме (future imperfective singular third-person)
ліку́єм (first-person imperfective plural present)
ліку́ємо (first-person imperfective plural present)
бу́демо лікува́ти (first-person future imperfective plural)
бу́демо лікува́ть (first-person future imperfective plural)
лікува́тимемо (first-person future imperfective plural)
лікува́тимем (first-person future imperfective plural)
ліку́єте (imperfective plural present second-person)
бу́дете лікува́ти (future imperfective plural second-person)
бу́дете лікува́ть (future imperfective plural second-person)
лікува́тимете (future imperfective plural second-person)
ліку́ють (imperfective plural present third-person)
бу́дуть лікува́ти (future imperfective plural third-person)
бу́дуть лікува́ть (future imperfective plural third-person)
лікува́тимуть (future imperfective plural third-person)
ліку́ймо (first-person imperative plural)
ліку́й (imperative second-person singular)
ліку́йте (imperative plural second-person)
лікува́в (masculine past singular)
лікува́ли (masculine past plural)
лікува́ла (feminine past singular)
лікува́ли (feminine past plural)
лікува́ло (neuter past singular)
лікува́ли (neuter past plural)

Uk-лікувати.ogg


зцілювати

зці́лювати • (zcíljuvaty) impf (perfective зціли́ти)

зці́лювати (canonical)
zcíljuvaty (romanization)
зціли́ти (perfective)
зці́лювати (imperfective infinitive)
зці́лювать (imperfective infinitive)
зці́люваний (imperfective passive past)
impersonal: зці́лювано (imperfective passive past)
зці́люючи (adverbial imperfective present)
зці́лювавши (adverbial imperfective past)
зці́люю (first-person imperfective present singular)
бу́ду зці́лювати (first-person future imperfective singular)
бу́ду зці́лювать (first-person future imperfective singular)
зці́люватиму (first-person future imperfective singular)
зці́люєш (imperfective present second-person singular)
бу́деш зці́лювати (future imperfective second-person singular)
бу́деш зці́лювать (future imperfective second-person singular)
зці́люватимеш (future imperfective second-person singular)
зці́лює (imperfective present singular third-person)
бу́де зці́лювати (future imperfective singular third-person)
бу́де зці́лювать (future imperfective singular third-person)
зці́люватиме (future imperfective singular third-person)
зці́люєм (first-person imperfective plural present)
зці́люємо (first-person imperfective plural present)
бу́демо зці́лювати (first-person future imperfective plural)
бу́демо зці́лювать (first-person future imperfective plural)
зці́люватимемо (first-person future imperfective plural)
зці́люватимем (first-person future imperfective plural)
зці́люєте (imperfective plural present second-person)
бу́дете зці́лювати (future imperfective plural second-person)
бу́дете зці́лювать (future imperfective plural second-person)
зці́люватимете (future imperfective plural second-person)
зці́люють (imperfective plural present third-person)
бу́дуть зці́лювати (future imperfective plural third-person)
бу́дуть зці́лювать (future imperfective plural third-person)
зці́люватимуть (future imperfective plural third-person)
зці́люймо (first-person imperative plural)
зці́люй (imperative second-person singular)
зці́люйте (imperative plural second-person)
зці́лював (masculine past singular)
зці́лювали (masculine past plural)
зці́лювала (feminine past singular)
зці́лювали (feminine past plural)
зці́лювало (neuter past singular)
зці́лювали (neuter past plural)

From зціли́ти (zcilýty) + -ювати (-juvaty).


виліковувати

виліко́вувати

виліко́вувати • (vylikóvuvaty) impf (perfective ви́лікувати)

виліко́вувати (canonical)
vylikóvuvaty (romanization)
ви́лікувати (perfective)
виліко́вувати (imperfective infinitive)
виліко́вувать (imperfective infinitive)
виліко́вуючи (adverbial imperfective present)
виліко́вувавши (adverbial imperfective past)
виліко́вую (first-person imperfective present singular)
бу́ду виліко́вувати (first-person future imperfective singular)
бу́ду виліко́вувать (first-person future imperfective singular)
виліко́вуватиму (first-person future imperfective singular)
виліко́вуєш (imperfective present second-person singular)
бу́деш виліко́вувати (future imperfective second-person singular)
бу́деш виліко́вувать (future imperfective second-person singular)
виліко́вуватимеш (future imperfective second-person singular)
виліко́вує (imperfective present singular third-person)
бу́де виліко́вувати (future imperfective singular third-person)
бу́де виліко́вувать (future imperfective singular third-person)
виліко́вуватиме (future imperfective singular third-person)
виліко́вуєм (first-person imperfective plural present)
виліко́вуємо (first-person imperfective plural present)
бу́демо виліко́вувати (first-person future imperfective plural)
бу́демо виліко́вувать (first-person future imperfective plural)
виліко́вуватимемо (first-person future imperfective plural)
виліко́вуватимем (first-person future imperfective plural)
виліко́вуєте (imperfective plural present second-person)
бу́дете виліко́вувати (future imperfective plural second-person)
бу́дете виліко́вувать (future imperfective plural second-person)
виліко́вуватимете (future imperfective plural second-person)
виліко́вують (imperfective plural present third-person)
бу́дуть виліко́вувати (future imperfective plural third-person)
бу́дуть виліко́вувать (future imperfective plural third-person)
виліко́вуватимуть (future imperfective plural third-person)
виліко́вуймо (first-person imperative plural)
виліко́вуй (imperative second-person singular)
виліко́вуйте (imperative plural second-person)
виліко́вував (masculine past singular)
виліко́вували (masculine past plural)
виліко́вувала (feminine past singular)
виліко́вували (feminine past plural)
виліко́вувало (neuter past singular)
виліко́вували (neuter past plural)

From ви́лікувати (výlikuvaty) + -увати (-uvaty). Compare Russian выле́чивать (vyléčivatʹ), Belarusian выле́чваць (vyljéčvacʹ).


зціляти

uk-verb

зціля́ти • (zciljáty) impf (perfective зціли́ти)

зціля́ти (canonical)
zciljáty (romanization)
зціли́ти (perfective)
зціля́ти (imperfective infinitive)
зціля́ть (imperfective infinitive)
зціля́ючи (adverbial imperfective present)
зціля́вши (adverbial imperfective past)
зціля́ю (first-person imperfective present singular)
бу́ду зціля́ти (first-person future imperfective singular)
бу́ду зціля́ть (first-person future imperfective singular)
зціля́тиму (first-person future imperfective singular)
зціля́єш (imperfective present second-person singular)
бу́деш зціля́ти (future imperfective second-person singular)
бу́деш зціля́ть (future imperfective second-person singular)
зціля́тимеш (future imperfective second-person singular)
зціля́є (imperfective present singular third-person)
бу́де зціля́ти (future imperfective singular third-person)
бу́де зціля́ть (future imperfective singular third-person)
зціля́тиме (future imperfective singular third-person)
зціля́єм (first-person imperfective plural present)
зціля́ємо (first-person imperfective plural present)
бу́демо зціля́ти (first-person future imperfective plural)
бу́демо зціля́ть (first-person future imperfective plural)
зціля́тимемо (first-person future imperfective plural)
зціля́тимем (first-person future imperfective plural)
зціля́єте (imperfective plural present second-person)
бу́дете зціля́ти (future imperfective plural second-person)
бу́дете зціля́ть (future imperfective plural second-person)
зціля́тимете (future imperfective plural second-person)
зціля́ють (imperfective plural present third-person)
бу́дуть зціля́ти (future imperfective plural third-person)
бу́дуть зціля́ть (future imperfective plural third-person)
зціля́тимуть (future imperfective plural third-person)
зціля́ймо (first-person imperative plural)
зціля́й (imperative second-person singular)
зціля́йте (imperative plural second-person)
зціля́в (masculine past singular)
зціля́ли (masculine past plural)
зціля́ла (feminine past singular)
зціля́ли (feminine past plural)
зціля́ло (neuter past singular)
зціля́ли (neuter past plural)

From зціли́ти (zcilýty) + -я́ти (-játy). Compare Russian исцеля́ть (isceljátʹ).


беззубий

uk-adj

беззу́бий • (bezzúbyj) (adverb беззу́бо, abstract noun беззу́бість)

беззу́бий (canonical)
bezzúbyj (romanization)
беззу́бо (adverb)
беззу́бість (abstract-noun)
беззу́бий (masculine nominative)
беззу́бе (neuter nominative)
беззу́ба (feminine nominative)
беззу́бі (nominative plural)
беззу́бого (genitive masculine neuter)
беззу́бої (feminine genitive)
беззу́бих (genitive plural)
беззу́бому (dative masculine neuter)
беззу́бій (dative feminine)
беззу́бим (dative plural)
беззу́бого (accusative animate masculine)
беззу́бе (accusative neuter)
беззу́бу (accusative feminine)
беззу́бих (accusative animate plural)
беззу́бий (accusative inanimate masculine)
беззу́бі (accusative inanimate plural)
беззу́бим (instrumental masculine neuter)
беззу́бою (feminine instrumental)
беззу́бими (instrumental plural)
беззу́бому (locative masculine neuter)
беззу́бім (locative masculine neuter)
беззу́бій (feminine locative)
беззу́бих (locative plural)

From Proto-Slavic *bezzǫbъ. Compare Russian беззу́бый (bezzúbyj), Belarusian бяззу́бы (bjazzúby), Polish bezzęby, Czech bezzubý, Serbo-Croatian безуб.

(literally) toothless, edentate (lacking teeth)


мігрень

uk-noun

мігре́нь • (mihrénʹ) f inan (genitive мігре́ні, nominative plural мігре́ні, genitive plural мігре́ней)

мігре́нь (canonical)
mihrénʹ (romanization)
мігре́ні (genitive)
мігре́ні (nominative plural)
мігре́ней (genitive plural)
мігре́нь (nominative singular)
мігре́ні (nominative plural)
мігре́ні (genitive singular)
мігре́ней (genitive plural)
мігре́ні (dative singular)
мігре́ням (dative plural)
мігре́нь (accusative singular)
мігре́ні (accusative plural)
мігре́нню (instrumental singular)
мігре́нями (instrumental plural)
мігре́ні (locative singular)
мігре́нях (locative plural)
мігре́не (singular vocative)
мігре́ні (plural vocative)

Borrowed from French migraine, from Latin hēmicrānia, from Ancient Greek ἡμικρᾱνίᾰ (hēmikrānía). Compare Russian мигре́нь (migrénʹ), Belarusian мігрэ́нь (mihrénʹ).


ремісія

ремі́сія • (remísija) f inan (genitive ремі́сії, nominative plural ремі́сії, genitive plural ремі́сій)

ремі́сія (canonical)
remísija (romanization)
ремі́сії (genitive)
ремі́сії (nominative plural)
ремі́сій (genitive plural)
ремі́сія (nominative singular)
ремі́сії (nominative plural)
ремі́сії (genitive singular)
ремі́сій (genitive plural)
ремі́сії (dative singular)
ремі́сіям (dative plural)
ремі́сію (accusative singular)
ремі́сії (accusative plural)
ремі́сією (instrumental singular)
ремі́сіями (instrumental plural)
ремі́сії (locative singular)
ремі́сіях (locative plural)
ремі́сіє (singular vocative)
ремі́сії (plural vocative)

Borrowed from Latin remissiō. Compare Russian реми́ссия (remíssija), Belarusian рэмі́сія (remísija), Polish remisja.

(medicine) remission (abatement or lessening of the manifestations of a disease)


задишка

зади́шка • (zadýška) f inan (genitive зади́шки, nominative plural зади́шки, genitive plural зади́шок)

зади́шка (canonical)
zadýška (romanization)
зади́шки (genitive)
зади́шки (nominative plural)
зади́шок (genitive plural)
зади́шка (nominative singular)
зади́шки (nominative plural)
зади́шки (genitive singular)
зади́шок (genitive plural)
зади́шці (dative singular)
зади́шкам (dative plural)
зади́шку (accusative singular)
зади́шки (accusative plural)
зади́шкою (instrumental singular)
зади́шками (instrumental plural)
зади́шці (locative singular)
зади́шках (locative plural)
зади́шко (singular vocative)
зади́шки (plural vocative)

Uk-задишка.ogg

Possibly analyzable as задих(а́тися) (zadyx(átysja), “to gasp for breath, to be out of breath”) + -ка (-ka). Compare Belarusian зады́шка (zadýška), Polish zadyszka.

af

задих(а́тися)

shortness of breath, breathlessness, dyspnoea (UK), dyspnea (US) (difficult or laboured respiration)


чорноволосий

uk-adj

чорноволо́сий

чорноволо́сий • (čornovolósyj)

чорноволо́сий (canonical)
čornovolósyj (romanization)
чорноволо́сий (masculine nominative)
чорноволо́се (neuter nominative)
чорноволо́са (feminine nominative)
чорноволо́сі (nominative plural)
чорноволо́сого (genitive masculine neuter)
чорноволо́сої (feminine genitive)
чорноволо́сих (genitive plural)
чорноволо́сому (dative masculine neuter)
чорноволо́сій (dative feminine)
чорноволо́сим (dative plural)
чорноволо́сого (accusative animate masculine)
чорноволо́се (accusative neuter)
чорноволо́су (accusative feminine)
чорноволо́сих (accusative animate plural)
чорноволо́сий (accusative inanimate masculine)
чорноволо́сі (accusative inanimate plural)
чорноволо́сим (instrumental masculine neuter)
чорноволо́сою (feminine instrumental)
чорноволо́сими (instrumental plural)
чорноволо́сому (locative masculine neuter)
чорноволо́сім (locative masculine neuter)
чорноволо́сій (feminine locative)
чорноволо́сих (locative plural)

uk-adecl

чорноволо́сий

[t͡ʃɔrnɔwɔˈɫɔsei̯]

From чо́рний (čórnyj, “black”) + -о- (-o-) + во́лос (vólos, “hair”) + -ий (-yj). Compare Russian черноволо́сый (černovolósyj), Belarusian чорнавало́сы (čornavalósy), Polish czarnowłosy, Czech černovlasý.

cog

черноволо́сый

чорнавало́сы


безволосий

uk-adj

безволо́сий • (bezvolósyj)

безволо́сий (canonical)
bezvolósyj (romanization)
безволо́сий (masculine nominative)
безволо́се (neuter nominative)
безволо́са (feminine nominative)
безволо́сі (nominative plural)
безволо́сого (genitive masculine neuter)
безволо́сої (feminine genitive)
безволо́сих (genitive plural)
безволо́сому (dative masculine neuter)
безволо́сій (dative feminine)
безволо́сим (dative plural)
безволо́сого (accusative animate masculine)
безволо́се (accusative neuter)
безволо́су (accusative feminine)
безволо́сих (accusative animate plural)
безволо́сий (accusative inanimate masculine)
безволо́сі (accusative inanimate plural)
безволо́сим (instrumental masculine neuter)
безволо́сою (feminine instrumental)
безволо́сими (instrumental plural)
безволо́сому (locative masculine neuter)
безволо́сім (locative masculine neuter)
безволо́сій (feminine locative)
безволо́сих (locative plural)

From без- (bez-) + во́лос (vólos, “hair”) + -ий (-yj). Compare Russian безволо́сый (bezvolósyj), Belarusian безвало́сы (bjezvalósy), Polish bezwłosy, Czech bezvlasý.

af

hairless (of any body part: destitute of hair)


імунізувати

uk-verb

імунізува́ти

імунізува́ти (canonical)
imunizuváty (romanization)
імунізува́ти (infinitive)
імунізува́ть (infinitive)
імунізо́ваний (passive past)
impersonal: імунізо́вано (passive past)
імунізу́ючи (adverbial present)
імунізува́вши (adverbial past)
імунізу́ю (first-person future singular)
бу́ду ймунізува́ти (first-person singular)
бу́ду ймунізува́ть (first-person singular)
імунізува́тиму (first-person singular)
імунізу́єш (future second-person singular)
бу́деш імунізува́ти (second-person singular)
бу́деш імунізува́ть (second-person singular)
імунізува́тимеш (second-person singular)
імунізу́є (future singular third-person)
бу́де ймунізува́ти (singular third-person)
бу́де ймунізува́ть (singular third-person)
імунізува́тиме (singular third-person)
імунізу́єм (first-person future plural)
імунізу́ємо (first-person future plural)
бу́демо ймунізува́ти (first-person plural)
бу́демо ймунізува́ть (first-person plural)
імунізува́тимемо (first-person plural)
імунізува́тимем (first-person plural)
імунізу́єте (future plural second-person)
бу́дете ймунізува́ти (plural second-person)
бу́дете ймунізува́ть (plural second-person)
імунізува́тимете (plural second-person)
імунізу́ють (future plural third-person)
бу́дуть імунізува́ти (plural third-person)
бу́дуть імунізува́ть (plural third-person)
імунізува́тимуть (plural third-person)
імунізу́ймо (first-person imperative plural)
імунізу́й (imperative second-person singular)
імунізу́йте (imperative plural second-person)
імунізува́в (masculine past singular)
імунізува́ли (masculine past plural)
імунізува́ла (feminine past singular)
імунізува́ли (feminine past plural)
імунізува́ло (neuter past singular)
імунізува́ли (neuter past plural)

From імуніз(а́ція) (imuniz(ácija)) + -ува́ти (-uváty). Compare Russian иммунизи́ровать (immunizírovatʹ), Belarusian імунізава́ць (imunizavácʹ), Polish immunizować.

af

імуніз(а́ція)

cog

иммунизи́ровать

імунізава́ць